272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet
a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről
A Kormány az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (2a) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
az 59. alcím tekintetében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (1) bekezdés 17. pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 206. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
I. FEJEZET
ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1. A rendelet alkalmazási köre, hatálya
1. § (1) E rendeletet kell alkalmazni a 2014-2020 programozási időszakban
a) az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (a továbbiakban: ERFA),
b) az Európai Szociális Alapból (a továbbiakban: ESZA),
c) a Kohéziós Alapból (a továbbiakban: KA),
d) az Európai Tengerügyi és Halászati Alapból (a továbbiakban: ETHA) [az a)-d) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: Alapok],
e) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (a továbbiakban: EMVA) [az a)-e) pontban foglaltak a továbbiakban együtt: ESB-alapok],
f)
g) az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből,
h) a Leginkább Rászoruló Személyeket Támogató Európai Segítségnyújtási Alapból és
i) az Európai Unió Szolidaritási Alapjából
származó források terhére történő kötelezettségek vállalására, a programok tervezésére, végrehajtására, nyomon követésére, továbbá a teljesítés ellenőrzésére, a felhasználásban, a lebonyolításban és az ellenőrzésben részt vevő szervezetekre, a támogatást igénylőkre és a támogatásban részesülőkre.
(1a)-(1c)
(2) E rendeletet nem kell alkalmazni az ERFA-ból származó, az Európai Területi Együttműködés programjaiból nyújtandó támogatásokra.
(2a) E rendeletet az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források tekintetében annyiban kell alkalmazni, ha az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendelet így rendelkezik.
(3) A pénzügyi eszköz vonatkozásában a 45-47. §-t, az 50. §-t, 51. §-t, 54-72. §-t, a 79. § (3) bekezdést, a 80-85. §-t, a 90-91. §-t, a 110-110/B. §-t, a 115-147. §-t, a 153. § (1) bekezdés i) pontját, a 178-180. §-t, a 192-199. §-t, valamint az 1. melléklet 7.1-53.3., 54.1-74.3., 75-97.2., 100.1-198.5., 241.1-247.6., 278.1-306.3. és 328.1-338. pontját, valamint a 4. és 6. mellékletet nem kell alkalmazni.
2. § Az e rendelet hatálya alá tartozó források felhasználásának tekintetében az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: Ávr.) csak akkor kell alkalmazni, ha e rendelet eltérő szabályokat nem állapít meg.
2/A. § Az e rendelet alkalmazási körébe tartozó támogatások felhasználása rendjének részletszabályait az 1. melléklet szerinti egységes működési kézikönyv határozza meg.
2. Értelmező rendelkezések
3. § (1) E rendelet alkalmazásában
1. alapok alapja: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 27. pontjában meghatározott alap,
1a. állami támogatás: az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 1. pontja szerinti támogatás,
2. átutalás igénylési dokumentáció: az igazoló hatóság által kiállított átutalási kérelem, költségnyilatkozat és költségigazoló nyilatkozat, az EMVA esetében a kifizető ügynökség által kiállított kiadásigazoló nyilatkozat,
3. csalás: az Európai Unióról szóló Szerződés K.3. cikke alapján létrejött, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló Egyezmény és az azt kiegészítő jegyzőkönyvek, valamint az Európai Unióról szóló Szerződés 35. Cikkének (2) bekezdése alapján megtett nyilatkozat kihirdetéséről szóló 2009. évi CLIX. törvénnyel kihirdetett, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikk (1) bekezdése szerinti fogalom, valamint a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) 396. §-a szerinti költségvetési csalás,
3a. derogációs projekt: az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség megvalósítását szolgáló projekt,
4. ellenőrzési nyomvonal: a támogatástervezési, pénzügyi irányítási és kontrollrendszer leírása szövegesen, táblázatba foglalva vagy folyamatábrával szemléltetve, amely tartalmazza különösen a felelősségi és információs szinteket, kapcsolatokat, az irányítási és kontrollfolyamatokat, valamint az ezen kontrollokat alátámasztó dokumentumokat, lehetővé téve azok nyomon követését és utólagos ellenőrzését a támogatások felhasználása során,
5. elszámoló bizonylat vagy bizonylat: a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: számviteli törvény) 166. § (1) bekezdése szerinti számviteli bizonylat, ideértve az e rendeletben meghatározott összesítőt is. Elektronikus számla elszámolásra kizárólag elektronikus formában nyújtható be, feltéve, hogy a záradékolás követelményeinek megfelel,
6. ex ante elemzés: a pénzügyi eszközök keretében nyújtott támogatások meghirdetéséhez az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikk (2) bekezdés alapján elvégezni szükséges az irányító hatóság által az érintett szakpolitikai felelős bevonásával elkészítendő előzetes elemzés,
7. felhívás: a támogatást igénylők számára elkészített, a támogatási kérelmek benyújtásához szükséges információkat tartalmazó dokumentum,
8. finanszírozási megállapodás: valamely pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozóan megkötött, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (7) bekezdése szerinti megállapodás,
9. forrásgazda: a e rendelet hatálya alá tartozó források költségvetési előirányzatai tekintetében tervezésre, előirányzat-módosításra, felhasználásra, beszámolásra, információszolgáltatásra, ellenőrzésre kötelezett és jogosult személy,
10. helyi akciócsoport: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikkében meghatározott feltételeknek megfelelő, és az irányító hatóság által helyi akciócsoportként kiválasztott szervezet, amely a helyi akciócsoportként történő kiválasztására irányuló kérelmében vállalta a helyi akciócsoporttá történő minősítés feltételeinek teljesítését,
11. hitelesítési jelentés: az operatív programok esetében a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által meghatározott formátumban és ütemezéssel az igazoló hatóság részére benyújtandó jelentés,
11a. horizontális elvek és politikák: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 6-8. és 10. cikkével, továbbá az I. melléklete 5. pontjával összhangban a Partnerségi Megállapodásban és az operatív programokban meghatározott horizontális elvek és politikák,
11b. horizontális követelmények: a programokban meghatározott horizontális célkitűzésekkel, feltételekkel összhangban a támogatási szerződésben a kedvezményezett részére a horizontális elvek és politikák teljesülése érdekében meghatározott követelmények,
12. indikátor: uniós jogszabályokban és a programban nevesített, valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter - a Vidékfejlesztési Program esetén az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter - által vezetett minisztérium által meghatározott, eredményt vagy teljesülést mérő mutató,
13. integritásirányítási rendszer: az államigazgatási szervek integritásirányítási rendszeréről és az érdekérvényesítők fogadásának rendjéről szóló 50/2013. (II. 25.) Korm. rendelet 2. § b) pontjában meghatározott fogalom,
14. kedvezményezett: a támogatásban részesített támogatást igénylő, pénzügyi eszközök esetén - ha e rendelet eltérően nem rendelkezik - az alapok alapját végrehajtó szervezet,
15. kiadásigazoló nyilatkozat: a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 22. cikke szerint összeállított nyilatkozat,
16. kiemelt projekt: a szakpolitikai felelős által objektív szakmai szempontrendszer alapján kijelölt, az arra jogosult által jóváhagyott, közfeladat megvalósítására irányuló projekt,
17. kifizetési igénylés: a kifizetési kérelem, záró kifizetési igénylés esetén az utolsó mérföldkőhöz kapcsolódó szakmai beszámoló, valamint a pénzügyi és szakmai előrehaladást igazoló, a támogatási szerződésben meghatározott dokumentumok összessége,
18. kifizető ügynökség: az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: KAP rendelet) 7. cikke szerinti szervezet,
18a. kitöltőprogram: a www.palyazat.gov.hu oldalon elérhető E-ügyintézés 2014-2020 funkciónak a támogatási kérelmek kitöltését és beadását támogató felülete,
19. konzorcium: több kedvezményezett támogatásával megvalósuló projektek esetében a részes felek (tagok) polgári jogi szerződésben szabályozott munkamegosztásán alapuló együttműködése a projekt közös megvalósítása, valamint ennek érdekében közös gazdasági érdekeik előmozdítása és erre irányuló tevékenységük összehangolása céljából,
19a. konzorciumvezető: a konzorciumnak a tagjai által a konzorciumot létesítő szerződésben a többi tag harmadik személyekkel szembeni képviseletére feljogosított tagja,
20. korrupció: a Btk. XXVII. Fejezete szerinti bűncselekmények,
21.
22. közbenső szervezet: az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 66. cikk (2) bekezdésével összhangban kijelölt szervezet,
23. közszféra szervezet: a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 5. § (1) bekezdése, valamint 7. § (1) és (2) bekezdése alapján ajánlatkérőnek minősülő szervezet, valamint a nevelési-oktatási, kulturális, felsőoktatási, szociális, egészségügyi, gyermek- és ifjúságvédelmi intézményt érintő projektje vonatkozásában az egyházi jogi személy, továbbá a lelkiismereti és vallásszabadság jogáról, valamint az egyházak, vallásfelekezetek és vallási közösségek jogállásáról szóló 2011. évi CCVI. törvény 38/A. §-a szerinti szervezet,
24. közösségvezérelt helyi fejlesztés: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikke szerinti fejlesztés,
25. közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégia: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 19. pontja szerinti, a 33. cikk (1) bekezdésében felsorolt elemeket tartalmazó stratégia,
26. közreműködő szervezet: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 18. pontja szerinti szervezet,
27. műszaki-szakmai tartalom: a projekt keretében megvalósított fejlesztések valamely, a projekt eredményessége szempontjából meghatározó tulajdonsága, amelynek megvalósítását a kedvezményezett az irányító hatóság felé a támogatási kérelem benyújtásával vállalta, vagy amelyet a felhívás, vagy a támogatási szerződés ekként határoz meg,
28. nagyprojekt: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 100. cikke szerinti projekt,
29. négy szem elve: az adott feladatot végző személy munkáját egy másik személy ugyanazon szempontok szerint, ismételten és teljes körűen ellenőrzi,
29a. nonprofit szervezet: az egyesület, köztestület, alapítvány, közalapítvány, alapítvány vagy közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége, nonprofit gazdasági társaság, szociális szövetkezet, helyi önkormányzat, költségvetési szerv, egyházi jog személy, európai gazdasági egyesülés, európai szövetkezet, európai területi társulás, társasház, építőközösség, kivéve a biztosító egyesületet, a politikai pártot és a munkáltatói vagy munkavállalói érdekképviseleti szervezetet,
30. nyilvánvaló hiba: támogatási kérelemben vagy kifizetési igénylésben a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett által szolgáltatott adat olyan egyértelmű hiánya, vagy hibája, amely a támogatási kérelem vagy kifizetési igénylés más adataiból vagy más, a benyújtott dokumentum elbírálásában részt vevő szervezet által közvetlenül elérhető nyilvántartásból származó adatok alapján hiánypótlásra való felszólítás nélkül, saját hatáskörben pótolható vagy javítható, kivéve a kérelem hitelességét befolyásoló hiányosság (így különösen aláírás, bélyegző lenyomat, személyt, szervezetet hitelesítő dokumentum, nyilatkozat, aláírási címpéldány),
31. országos kihatású projekt: olyan fejlesztés, amelynek a közvetlen hatásai a kevésbé fejlett régiókban és a Közép-magyarországi régióban egyaránt kimutathatók, valamint amelyet az éves fejlesztési keret országos hatású projektként határoz meg,
32. pénzügyi eszköz: az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet) 2. cikk p) bekezdés szerinti fogalom,
32a. pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás: olyan támogatási forma, amelyben a végső kedvezményezett pénzügyi terméket vesz igénybe és egyidejűleg vissza nem térítendő támogatásban is részesül,
33. pénzügyi termék: a végső kedvezményezettnek kínált pénzügyi eszköz,
34. pénzügyi közvetítő: olyan szervezet, amelyre az alapok alapját végrehajtó szervezet a végrehajtási feladatok egy részét bízta az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint,
35. pénzügyi közvetítői felhívás: a pénzügyi termékek működtetésében részt vevő pénzügyi közvetítők kiválasztására irányuló feltételeket tartalmazó dokumentum,
36. program: az operatív programok és a Vidékfejlesztési Program,
37. programszámla: a központi költségvetésről szóló törvény uniós fejlesztések költségvetési fejezetének irányító szerve (a továbbiakban: fejezetet irányító szerv), mint számlajogosult javára az operatív programonként és pénzügyi termékenként a Magyar Államkincstárnál (a továbbiakban: kincstár) megnyitott és vezetett, a pénzügyi termékek finanszírozására szolgáló elkülönített fizetési számla, amely felett az alapok alapját végrehajtó szervezetnek rendelkezési joga van,
38. programterületen kívüli művelet: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkében meghatározott művelet,
39. projekt lezárása: egy projekt akkor tekinthető lezártnak, ha a kedvezményezett a támogatási szerződésben a projektmegvalósítás befejezését követő időszakra nézve további kötelezettséget nem vállalt, és a felhívásban meghatározott feltételek teljesültek. Ha a támogatási szerződés a támogatott tevékenység befejezését követő időszakra nézve további kötelezettséget előírt, a projekt akkor tekinthető lezártnak, ha valamennyi vállalt kötelezettség teljesült és a kedvezményezett a kötelezettségek megvalósulásának eredményeiről szóló záró projekt fenntartási jelentést benyújtotta, és azt az irányító hatóság, Vidékfejlesztési Program esetén a kifizető ügynökség jóváhagyta, valamint a záró jegyzőkönyv elkészült,
40. projekt fizikai befejezése: az az állapot, amikor a projekt keretében támogatott tevékenységeket a felhívásban és a támogatási szerződésben meghatározottak szerint elvégezték,
41. projektmegvalósítás befejezése: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 14. pontjára tekintettel egy projekt megvalósítása akkor tekinthető befejezettnek, ha a projekt fizikailag és pénzügyileg is befejezett, valamint a kedvezményezettnek valamennyi támogatott tevékenysége befejezését igazoló és alátámasztó kifizetési igénylését az irányító hatóság - EMVA forrás esetén a kifizető ügynökség - jóváhagyta és a támogatás folyósítása megtörtént,
42. projekt pénzügyi befejezése: ha a projekt fizikai befejezése megtörtént, valamint a projektmegvalósítás során keletkezett elszámoló bizonylatok - szállítói kifizetés esetén az előírt önrész szállítók részére történő - kiegyenlítése megtörtént. A 100%-os támogatási intenzitású, kizárólag szállítói finanszírozású projektek esetében a projekt pénzügyi befejezésének napja az elszámoló bizonylatok irányító hatóság, EMVA-ból történő finanszírozás esetén a kifizető ügynökség által történő kiegyenlítésének napja. A projekt pénzügyi befejezésének dátuma a projekt megvalósítási ideje alatt felmerült, a kedvezményezett által megfelelően elszámolt költségek közül a legkésőbbi kiegyenlítés dátuma,
43. projekt szintű mérföldkő: a projekt megvalósítása szempontjából jelentős időpont, esemény vagy a projekt megvalósítása révén elért szakmai vagy műszaki eredmény,
44. projekttartalom: a támogatási szerződésben rögzített, vagy bármely, e rendelet alapján a támogatási kérelemben, illetve a kifizetési igénylésekben, továbbá bejelentésekben, kérelmekben a projekttel kapcsolatban szolgáltatott adat,
45. próbaidő: a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. cikk (5) bekezdésében meghatározott idő,
46. rendszerszintű szabálytalanság: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 38. pontjában meghatározott fogalom,
47. szabálytalanság: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 36. pontjában foglaltak, az EMVA forrás esetén a KAP rendelet 2. cikk (1) bekezdés g) pontjában foglaltak, továbbá nemzeti jogszabály, a támogatási szerződés, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (7) bekezdésében meghatározott finanszírozási megállapodás vagy a végső kedvezményezett és a pénzügyi közvetítő között kötött szerződés, illetve a végső kedvezményezett javára kiadott kezességvállalási nyilatkozat alapján a végső kedvezményezettet terhelő kötelezettségek megsértése, amelyek eredményeképpen Magyarország pénzügyi érdekei sérülnek, illetve sérülhetnek,
48. szabálytalanságfelelős: az irányító hatóság, a kifizető ügynökség vagy az alapok alapját végrehajtó szervezet alkalmazásában álló, a szabálytalansági eljárással kapcsolatos feladatok ellátására kijelölt személy,
49. szakaszolt projekt: fizikai és pénzügyi szempontból két egyértelműen elhatárolható szakaszból álló projekt, amelynek első szakasza a 2007-2013 programozási időszakban, második szakasza a 2014-2020 programozási időszakban valósul meg,
50. szakpolitikai mutató: uniós jogszabályban nem nevesített, a szakpolitikai felelős vagy irányító hatóság által a felhívásban, adatforrással együtt meghatározott mutató, amelynek forrása nem a kedvezményezett,
51. szállítói finanszírozás: a kedvezményezettet vagy a támogatási szerződésben megnevezett, a projekt végrehajtásában résztvevőt megillető támogatás összegének kifizetése közvetlenül a szállító, engedményes vagy zálogjogosult fizetési számlájára történő utalással,
52. támogatás folyósításának időpontja: a kincstár által az előirányzat felhasználási keretszámla (a továbbiakban: EFK) terheléséről küldött bankszámlakivonaton közölt értéknap (terhelés dátuma),
53. támogatási kérelem: a felhívásban meghatározott alaki és formai követelményeknek megfelelő dokumentum, amely egy projekt támogatásban részesítésére irányul, és amelynek részei a projektadatlap és a mellékletek,
54. támogatási szerződés: a támogatások kedvezményezettjei és az irányító hatóság között létrejött, a támogatás felhasználását szabályozó polgári jogi szerződés,
55. támogatói okirat: az irányító hatóság támogatási jogviszony létrehozására irányuló akaratnyilatkozatát tartalmazó okirat,
56. tanúsító szerv: a KAP rendelet 9. cikk (1) bekezdés szerinti szerv,
57. technikai segítségnyújtás projekt: a Partnerségi Megállapodás hatékony, eredményes, szabályszerű, átlátható megvalósításának biztosítását és a végrehajtásáért felelős intézményrendszer magas színvonalú működését célzó projekt,
58. teljesítmény keretrendszer: indikátorokon alapuló, prioritás szintű mérési rendszer, amelynek célja, hogy az egyes prioritásokban kitűzött mérföldkövek és célok megvalósuljanak,
59. teljesítménytartalék: elkülönített forrás, amely csak a teljesítmény keretrendszerben foglalt feltételek teljesülése esetén használható fel,
60. tényfeltáró látogatás: a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által a támogatások lebonyolításában érintett szervezeteknél végzett, az eljárások megfelelőségének vizsgálatára irányuló helyszíni ellenőrzés,
61. tényfeltáró vizsgálat: a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében az igazoló hatóság által a támogatások lebonyolításában érintett szervezeteknél végzett, számlákra és egyéb, kifizetési kérelmet alátámasztó dokumentumokra kiterjedő ellenőrzés,
61a. termékleírás: pénzügyi eszköz keretében nyújtandó támogatás igénybevételéhez szükséges információkat tartalmazó dokumentum,
62. területi program: a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (a továbbiakban: TOP) és a Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program (a továbbiakban: VEKOP),
63. területi szereplő: megyei önkormányzat, megyei jogú város önkormányzata és a fővárosi önkormányzat, amely az integrált területi program (a továbbiakban: ITP) összeállításáért felelős,
64. transznacionális együttműködés: az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 10. cikkében meghatározott együttműködési forma,
65. utófinanszírozás: a kedvezményezett vagy a támogatási szerződésben megnevezett, a projekt végrehajtásában részt vevő által kifizetett számlák vagy egyéb, az 1. mellékletben meghatározott, az elszámolást alátámasztó dokumentumok támogatási összegének utólagos megtérítése közvetlenül a kedvezményezett, vagy az engedményes pénzforgalmi számlájára,
66. végső kedvezményezett: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 12. pont szerinti fogalom,
67. visszatérítendő támogatás: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67-69. cikke szerinti támogatási forma.
(1a) Az EMVA és ETHA végrehajtása során e rendelet alkalmazásában
1. egységes kérelem: a KAP rendelet 67. cikk (2) bekezdésében és 72. cikk (1) bekezdésében meghatározott területalapú, illetve állatlétszámra vonatkozó támogatások (a továbbiakban: terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások) igénybevételére benyújtott közvetlen kifizetésre irányuló támogatási kérelem vagy kifizetési igénylés, ideértve a mezőgazdasági kockázatkezelési támogatások igénybevételére benyújtott támogatási kérelmet vagy kifizetési igénylést is,
2. gondatlan: a támogatást igénylő, kedvezményezett, illetve az általa igénybevett közreműködője, képviselője magatartása, ha az a 4. pont szerint nem minősíthető szándékos magatartásnak,
2a. illetékes hatóság: a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: 2007. évi XVII. törvény) 9. § (1) bekezdés 10. pontja szerinti hatóság,
3. mezőgazdasági kockázatkezelési támogatások: az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 36., 37. és 39. cikkében meghatározott intézkedések,
4. szándékos: a támogatást igénylő, kedvezményezett, illetve az általa igénybevett közreműködő, képviselő magatartása, ha a támogatást igénylő, kedvezményezett vagy az általa igénybevett közreműködő, képviselő tudatában van annak, hogy a tanúsított tevőleges magatartás vagy mulasztás a támogatásokkal összefüggésben a támogatást igénylő, kedvezményezett számára a jogosultság jogosulatlan megszerzése, annak fenntartása, illetve a támogatásokkal összefüggésben jogosultságának bármely eleme vonatkozásában kedvezőbb elbírálást biztosít, mint a tanúsított tevőleges magatartás vagy mulasztás nélkül,
5. terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások: a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2. cikk (1) bekezdés 14., illetve 21. pontjában meghatározott intézkedések,
6. adategyeztetés: az EMVA forrásból nyújtott támogatások esetén a támogatási kérelem tárgyában történő döntéshozatalt megelőzően az adatok, a támogatási, illetve kifizetési kérelemmel érintett terület-, illetve állatlétszám megállapítása, valamint a körülmények mesterséges megteremtésének vizsgálata érdekében szükséges írásbeli egyeztetés,
7. támogatási alap: adott intézkedés vonatkozásában a támogatási összeg megállapítására meghatározott feltételek közül a felhívásban ekként meghatározott szempont,
8. kamarai meghatalmazott: a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara (a továbbiakban: NAK) munkavállalója, aki a NAK nevében segítséget nyújt az EMVA-ból nyújtott támogatások igénybevételével összefüggő elektronikus ügyintézésben.
(2) Az (1) bekezdésben nem értelmezett fogalmakat
a) a támogatásból megvalósuló fejlesztések központi monitoringjáról és nyilvántartásáról szóló 60/2014. (III. 6.) Korm. rendelet (a továbbiakban: monitoring rendelet),
b) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
c) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. cikk 1-3., 5. és 6. pontjában meghatározott közösségi jogszabályok,
d) a KAP rendelet,
e) a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
f) az Európai Bizottság b)-e) pont szerinti rendeletek felhatalmazása alapján kiadott végrehajtási jogi aktusai
szerint kell értelmezni.
(3) E rendeletet az e rendelet hatálya alá tartozó programok támogatásokra vonatkozó, kötelezően alkalmazandó európai uniós jogi aktusokban foglalt eltérésekre, továbbá egyéb iránymutatásokra figyelemmel kell alkalmazni és értelmezni.
II. FEJEZET
INTÉZMÉNYRENDSZER
3. A Kormány feladatai
4. § (1) A Kormány
a) kialakítja a fejlesztéspolitikai tevékenység irányítási, finanszírozási, intézményi és szabályozási rendszerét,
b) jóváhagyja azoknak a programoknak a tartalmát és azok elfogadására irányuló javaslatot, amelyek elfogadása az Európai Bizottság hatáskörébe tartozik,
c) elfogadja az éves fejlesztési keretet,
d) elfogadja az ITP-ket,
e) a 65. § (2a) bekezdésében meghatározott kivétellel előzetesen állást foglal annak a projektjavaslatnak a tekintetében, amelynek támogatását az irányító hatóság hárommilliárd forintot meghaladó összegben javasolja megállapítani,
f) előzetesen állást foglal a projektek többlettámogatása tekintetében a 87. § (1) bekezdés c) pontja szerint,
g)
h) nyomon követi a kijelölt szervek tevékenységét, dönt a 34. és 35. § szerinti próbaidőről,
i) előzetesen állást foglal a pénzügyi közvetítői felhívás tervezete tekintetében, valamint ha a pénzügyi közvetítő kiválasztására közbeszerzési eljárásban kerül sor, az alapok alapját végrehajtó szervezet javaslata alapján - a XVI. Fejezet szerinti ellenőrzést követően - állást foglal az ajánlati, ajánlattételi, illetve a részvételi felhívás és az ezekhez kapcsolódó dokumentáció tekintetében,
j) jóváhagyja az Európai Bizottság számára benyújtandó nagyprojekt-javaslatokat.
(2) Az (1) bekezdés e) pontja szerinti határozat tartalmazza
a) a kapcsolódó program megjelölését vagy a projekt azonosító számát,
b) a projekt megnevezését,
c) a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett nevét,
d) a támogatás összegét és
e) a projekt rövid bemutatását.
(3) Az (1) bekezdés f) pontja szerinti határozat tartalmazza a (2) bekezdés a)-c) és e) pontjában foglaltakat, valamint
a) a támogatás eredeti összegét,
b) a többlettámogatás jóváhagyott összegét és
c) a támogatás b) pontban megjelölt összeggel megnövelt összegét.
4.
5-6. §
5. Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság feladatai
7. § (1) A Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság (a továbbiakban: FKB) előkészíti a Kormány e rendelet szerinti fejlesztéspolitikai döntéseit.
(2) Az FKB
a) a Kormány ülését megelőzően megtárgyalja és véleményezi a 4. § (1) bekezdésben meghatározott tárgykörökben benyújtani tervezett döntési javaslatokat és jelentéseket,
b) gondoskodik a fejlesztéspolitikai intézményrendszer működésének összehangolásáról,
c) véleményezi az irányító hatóságok munkaterveit, nyomon követi azok megvalósulását,
d) véleményezi a fejlesztéspolitikai célok teljesülését érintő jogszabály tervezetét,
e) a fejlesztések végrehajtásáért felelős szervezetektől tájékoztatást, beszámolót kérhet, intézkedési javaslatot tehet.
(3) A 4. § (1) bekezdésében meghatározott kérdésekben a Kormány elé benyújtott javaslathoz, jelentéshez vagy más ülésanyaghoz mellékelni kell az FKB állásfoglalását. Ennek az állásfoglalásnak a hiányában a javaslatot, a jelentést vagy a más ülésanyagot csak akkor lehet a Kormány elé terjeszteni, ha ahhoz a miniszterelnök, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter vagy az FKB elnöke hozzájárul.
6. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter feladatai
7/A. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter feladata az európai uniós forrásokból megvalósuló programok összhangjának biztosítása és a Kormány fejlesztéspolitikai döntéseinek előkészítése.
8. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 123. cikk (8) bekezdése szerinti koordináló szervezet, melynek tevékenysége kiterjed a Vidékfejlesztési Programra is.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium koordináló szervezeti teendői körében ellátja az uniós forrásfelhasználás tervezésének és a programok végrehajtásának koordinációs feladatait, biztosítja a fejlesztéspolitikai jogszabályok egységes alkalmazását, az irányító hatóságok végrehajtási tevékenységének egységességét, a horizontális elvek és politikák érvényesítését, a programok összehangolt, a szinergiákat kihasználó, a Partnerségi Megállapodásnak megfelelő végrehajtását.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium koordinációs feladatai keretében:
1. biztosítja a program- és projekt végrehajtási eljárás teljes folyamatának egységességét;
2. koordinálja az éves fejlesztési keret tervezési folyamatát, amelynek eredményeképpen az irányító hatóság és a szakpolitikai felelős javaslatai alapján előterjesztést készít az éves fejlesztési keretről a Kormány részére;
3. biztosítja - figyelembe véve a programok sajátosságait - a programozási és végrehajtási dokumentumok egységességét, amelynek keretében az irányító hatósággal együttműködve, egyedi eltérés lehetőségét is biztosítva, meghatározza az éves fejlesztési keret, a felhívások, támogatási kérelem és nyilatkozatminták, a támogatási szerződések, támogatói okiratok egységes mintáit, valamint a program- és projektvégrehajtási eljárás során használandó dokumentumok egységes tartalmi és formai követelményeit;
4. közzéteszi a felhívásokat, mely előtt előzetes minőségbiztosítást végez;
5. gondoskodik a programok végrehajtásával összefüggő kommunikációs feladatok ellátásáról;
6. ellátja a programok zárásának koordinációs feladatait;
7. lebonyolítja az egyeztetést az Európai Bizottsággal a több programot érintő módosításokkal kapcsolatban;
8. képviseli a Magyarországot a 2014-2020 programozási időszakra vonatkozó uniós jogszabályok alapján létrehozott uniós bizottságokban, munkacsoportokban és koordinálja a tagállami álláspont kialakítását;
9. ellátja a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottságának titkársági feladatait;
10. az irányító hatósággal együttműködve ellátja az európai uniós források felhasználásához kötődő partnerségi egyeztetési folyamatok, valamint a kommunikációs és tájékoztatási feladatok koordinációját;
11. meghatározza a 6., a 7/A., a 8., a 9. és a 12. alcím szerinti szervek vonatkozásában a munkatársakra vonatkozó képzési stratégiát, jóváhagyja a képzésekért felelős szervezeti egység által kialakított képzési szabályzatot és koordinálja a központilag biztosított képzéseket;
12. az irányító hatósággal együttműködve megállapítja az operatív programok tervezéséhez és módosításához kapcsolódó stratégiai környezeti vizsgálat szükségességét, szükség esetén az irányító hatósággal együttműködve elvégzi a stratégiai környezeti vizsgálatot, koordinálja az érintett hatóságokkal történő egyeztetést, nyomon követi a stratégiai környezeti vizsgálat javaslatainak megvalósítását.
(4) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter megteszi a szükséges intézkedéseket a hatáskörébe tartozó rendszerszintű szabálytalanságok megelőzése, illetve kezelése tekintetében, beleértve az ismétlődés kockázatának csökkentésére irányuló intézkedéseket is.
(5) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a koordinációs feladataihoz kapcsolódóan intézményrendszerrel összefüggő, ellenőrzési, monitoring, értékelési, pénzügyi, jogorvoslati, kommunikációs és képzéssel összefüggő feladatokat lát el.
9. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium intézményrendszerrel összefüggő feladatai körében
a) az irányító hatósággal egyetértésben javaslatot tesz a Kormány részére a közreműködő szervezet kijelölésére,
b) az irányító hatóság bevonásával meghatározza a közreműködő szervezetekkel kötendő megállapodások egységes tartalmi elemeit.
10. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium ellenőrzési, monitoring és értékelési feladatai körében
1. nyomon követi az operatív programok elfogadásáig nem teljesült, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet XI. mellékletében meghatározott előzetes feltételek (ex ante kondicionalitások) teljesülését,
2. összehangolja a közreműködő szervezetre átruházott feladat végrehajtásával kapcsolatos, általa és az irányító hatóság által végzett ellenőrzéseket,
3. egységes szempontrendszert határoz meg az irányító hatóságok részére az irányítási és kontrollrendszerre vonatkozó leírások elkészítéséhez és aktualizálásához, az elkészült dokumentumokat e szempontrendszer alapján ellenőrzi,
4. ellenőrzést végez a támogatások lebonyolításában részt vevő szervezeteknél és kedvezményezetteknél arra vonatkozóan, hogy az európai uniós fejlesztési forrásokat a fejlesztéspolitikai jogszabályoknak megfelelően, szabályszerűen és célszerűen használják-e fel,
5. ellátja a programok végrehajtására vonatkozó ellenőrzések, auditok ellenőrzötti koordinációs feladatait, gondoskodik az ellenőrzések által előírt intézkedések egységes végrehajtásáról, előkészíti az intézkedések végrehajtásához szükséges jogszabály-módosításokat, koordinálja az intézményrendszerben belső ellenőrzési feladatot ellátó szervezeti egységek stratégiai és éves tervezését,
6.
6a. működteti és fejleszti a programok végrehajtását támogató monitoring és információs rendszert,
7. e rendelet hatálya alá tartozó támogatások tekintetében elkövetett csalások ellen intézkedéseket alkalmaz, figyelembe véve az azonosított kockázatokat,
8. az irányító hatósággal együttműködve nyomon követi a programok pénzügyi előrehaladását, koordinálja az európai bizottsági és a hazai jelentések készítését,
9. elkészíti az előrehaladási jelentést,
10. elkészíti a negyedéves jelentést,
11. az irányító hatósággal együttműködve nyomon követi a programok szakmai előrehaladását, különös tekintettel az indikátorok teljesülésére, módszertani támogatást nyújt az indikátorok előállításához szükséges adatok beszerzéséhez, előállításához, vizsgálja az indikátorok előrehaladását, és minderről az adott irányító hatóság által szakmai szempontból véleményezett rendszeres jelentést készít a Kormány részére a forrásvesztés elkerülése érdekében,
12. koordinálja az éves végrehajtási jelentéssel, az éves hirdetési menetrenddel, a pénzügyi adatok Európai Bizottság részére történő továbbításával kapcsolatos feladatokat; ütemtervet, közös sablont, módszertant és adatbázist biztosít az irányító hatóságok számára,
13. az irányító hatósággal együttműködve meghatározza a teljesítménytartalék felosztásának elveit,
14. felügyeli a programokban prioritás szinten meghatározott mérföldkövek teljesülését biztosító teljesítmény keret rendszert, nyomon követi a mérföldkövek teljesülését,
15. az irányító hatósággal együttműködve elkészíti az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 56. cikk (1) bekezdésben említett értékelési tervet a Partnerségi Megállapodás minden programjára vonatkozóan, végrehajtja és - indokolt esetben - aktualizálja az értékelési tervet, lefolytatja az értékelési terven belüli programértékeléseket, valamint módszertani támogatást nyújt az értékelési terven kívüli egyéb értékelések végrehajtásához, koordinálja a tagállami jelentéstételi kötelezettségeket.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium az (1) bekezdés 7. pontja keretében
1. az irányító hatóságok bevonásával meghatározza a csalás elleni politikát, különösen a csalás megelőzése, annak azonosítása, jelentése, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek és az esetleges késedelmi kamatok visszafizettetése, szankcionálása tekintetében,
2. az irányító hatóságok együttműködésével kidolgozza a csalás elleni politika hatékony megvalósításához szükséges eljárást és módszertant,
3. ellátja a központi koordinációt a csalás kockázatelemzésének támogatására fejlesztett informatikai rendszer alkalmazásával kapcsolatban,
4. ellátja a központi koordinációt az európai uniós támogatásokkal kapcsolatos büntetőfeljelentések és folyamatban lévő büntetőügyek tekintetében, ennek keretében gondoskodik ezen ügyek nyilvántartásba vételéről, továbbá a beérkező bűnügyi megkeresések megválaszolásáról,
5. működteti a belső és közérdekű bejelentési rendszert,
6. koordinálja az integritásirányítási rendszer működtetésével kapcsolatos feladatokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által felügyelt programok lebonyolításában részt vevő szervezeteknél,
7. gondoskodik a csalás elleni tudatosság növeléséről,
8. együttműködik a csalások hatékony és eredményes megelőzése, felderítése, szankcionálása, valamint a csalástól való elrettentés érdekében az érintett intézményekkel.
11. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium pénzügyi feladatai keretében
1. forrást biztosít a programok fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláin,
2. a jogosulatlan vagy szabálytalan felhasználásból eredő összegeket az igazoló hatóság kérése esetén visszautalja az igazoló hatóság vonatkozó pénzforgalmi számlájára,
3. gondoskodik a 9. § b). pontja szerinti megállapodás alapján a közreműködő szervezetek által ellátott feladatoknak - az irányító hatóság általi igazolását követő - finanszírozásáról,
4. biztosítja az intézményrendszer működéséhez szükséges finanszírozási forrásokat, beleértve a technikai segítségnyújtási prioritásokat, és biztosítja azok felhasználási folyamatának egységességét, beleértve a teljesítménymérés elemeit,
5. összehangolja a pénzügyi eszközök indítását megalapozó ex ante elemzések készítését,
6. megküldi az igazoló hatóság részére az irányító hatóságok által összeállított és egyezetett, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 112. cikke szerinti pénzügyi adatokat legkésőbb az ott meghatározott határidőket megelőző 14 naptári nappal.
12. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium jogorvoslati feladatai körében elbírálja - a Vidékfejlesztési Program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program kivételével - az irányító hatóság, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő és közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32. cikk (2) bekezdés b) pontja szerinti helyi akciócsoport (a továbbiakban: HACS) döntése ellen benyújtott kifogásokat, valamint a szabálytalansági eljárásban az irányító hatóság és az alapok alapját végrehajtó szervezet által hozott döntések ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység során az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter biztosítja a fejlesztési források szabályszerű felhasználására kialakított szabálytalansági döntések elleni jogorvoslati kérelmek és kifogások elbírálása során hozott döntések egységességét.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium összegző jelentést készít a kifogások és a szabálytalansági döntések ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek elbírálása kapcsán lefolytatott jogorvoslati eljárások eljárásrendi tapasztalataiból, szükség esetén az irányító hatóságok bevonásával.
13. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a 8. § (3) bekezdés 5. pontja szerinti tevékenysége keretében
a) a Vidékfejlesztési Program tekintetében az irányító hatósággal együttműködve ellátja a Vidékfejlesztési Programmal kapcsolatos kommunikációs tevékenységeket,
b) az operatív programok esetében az irányító hatósággal együttműködve gondoskodik az operatív programok megvalósítására vonatkozó egységes kommunikációs stratégia kidolgozásáról, módosításáról, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 115-117. cikke szerinti tájékoztatással és nyilvánossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítéséről,
c) ellátja a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikkében foglaltakat,
d) az irányító hatósággal, EMVA esetén a kifizető ügynökséggel együttműködve egységes, minden programot lefedő általános ügyfélszolgálatot alakít ki és működtet.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium az (1) bekezdés b) pontja keretében:
1. kidolgozza és szükség esetén módosítja a programok megvalósítására vonatkozó egységes kommunikációs stratégiát,
2. az 1. pont szerinti stratégia végrehajtásában elért eredményekről, az eredmények elemzéséről, a következő év során elvégzendő, tervezett tájékoztatási és kommunikációs tevékenységekről legalább évente egyszer tájékoztatja a felelős monitoring bizottságot,
3. biztosítja, hogy a tájékoztatási és kommunikációs intézkedéseket az érintett szervezeti egységek a kommunikációs stratégiával összhangban hajtsák végre,
4. kidolgozza az intézményrendszer és kedvezményezettek számára készülő arculati kézikönyvet,
5. kidolgozza a kedvezményezettek tájékoztatási kötelezettségeit tartalmazó útmutatót,
6. betölti Magyarország tájékoztatási és kommunikációs tisztviselői posztját,
7. létrehozza és karbantartja az egységes honlap-portált, amely tájékoztatást nyújt valamennyi programról, és hozzáférést biztosít ezekhez, beleértve a programozás végrehajtásának ütemtervére és a kapcsolódó nyilvános konzultációs folyamatokra vonatkozó információkat is,
8. létrehozza és karbantartja az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 115. cikk szerinti műveletek listáját az alapokból származó támogatás átláthatóságának biztosítása érdekében,
9. a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban, adott esetben bevonja a tájékoztatási és kommunikációs intézkedések végrehajtásába az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 5. cikkben említett partnereket, az európai tájékoztatási központokat, valamint a Bizottságnak a tagállamban működő képviseleti irodáit és az Európai Parlamentnek a tagállamban működő tájékoztatási irodáit, oktatási és kutatási intézményeket.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (2) bekezdés 6. pontjában meghatározott feladata keretében összehangolja a tájékoztatási és kommunikációs tevékenységeket. A tájékoztatási és kommunikációs tisztviselő felelős az alap kommunikátorai nemzeti hálózatának koordinálásáért, és a tagállami szinten hozott kommunikációs intézkedések áttekintéséért.
14. § Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium a 8. § (3) bekezdés 4. pontja szerinti minőségbiztosítás során a következő szempontokat érvényesíti:
1. egységes elszámolhatósági szabályok alkalmazása,
2. adminisztratív terhek, szabályozási kötöttségek minimalizálása,
3. egységes eljárásrendi megoldások alkalmazásának biztosítása,
4-5.
6. az eredményességi, teljesítmény-kerettel összefüggő szempontok nyomon követése,
7.
8. állami támogatásokkal kapcsolatos szabályozás érvényesítése,
9.
6/A. Az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter feladatai
14/A. § Az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter által vezetett minisztérium jogorvoslati feladatai körében elbírálja a Vidékfejlesztési Programot és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Programot érintően az irányító hatóság, a kifizető ügynökség, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő és közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén a HACS döntése ellen benyújtott kifogásokat, valamint a szabálytalansági eljárásban az irányító hatóság, a kifizető ügynökség és az alapok alapját végrehajtó szervezet által hozott döntések ellen benyújtott jogorvoslati kérelmeket.
7. Az államháztartásért felelős miniszter feladatai
15. § (1) Az államháztartásért felelős miniszter feladata
a) az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások ellenőrzésének szabályozása, harmonizációja, koordinációja, valamint
b) az audit hatósági, valamint az igazoló hatósági feladatok ellátásának biztosítása.
(2) Az államháztartásért felelős miniszter az (1) bekezdés a) pontja szerinti feladatait a központi harmonizációs egységen keresztül látja el. E feladatok ellátása körében gondoskodik
a) az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások irányítási és kontrollrendszerére vonatkozó nemzeti jogszabályok és módszertanok előkészítéséről, kidolgozásáról és folyamatos továbbfejlesztéséről,
b) az ellenőrzési vonatkozású uniós jogszabályok és módszertani útmutatók kialakításában, továbbfejlesztésében, a magyar álláspont képviseletében való részvételről,
c) az ellenőrzéseknek a megfelelő nemzetközi ellenőrzési standardok és harmonizált módszertan szerint történő lefolytatásáról,
d) az audit stratégiában foglalt ellenőrzések és az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások lebonyolításában, ellenőrzésében érintett szervezetek által az alapokból származó támogatások tekintetében végzett egyéb ellenőrzések áttekintéséről, harmonizálásáról, ezek révén az ellenőrzési erőforrások átfedésektől mentes, hatékony és eredményes felhasználásának biztosításáról,
e) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 128. cikke szerinti egyeztetéseken való részvételről,
f) az Európai Bizottság által végzett ellenőrzésekre adandó tagállami válaszok kialakításában, a szükséges tárgyalások lefolytatásában való részvételről,
g) minőségértékelés keretében a folyamatba épített ellenőrzéseket, továbbá a rendszer- és mintavételes ellenőrzéseket végző szervezetek tekintetében a jogszabályok, a módszertani útmutatók, a nemzetközi ellenőrzési standardok alkalmazásának és végrehajtásának figyelemmel kíséréséről, vizsgálatáról,
h) az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások ellenőrzésének helyzetére vonatkozó beszámoló készítéséről a Fejlesztéspolitikai Koordinációs Bizottság számára.
7/A. A közbeszerzésekért felelős miniszter feladatai
15/A. § A közbeszerzésekért felelős miniszter elvégzi a 36. alcím szerint a programok keretében biztosított támogatások felhasználása során lefolytatott közbeszerzési eljárások szabályosságának ellenőrzését.
8. Az audit hatóság feladatai
16. § Az Alapok audit hatósága az Európai Bizottság és az államháztartásért felelős miniszter iránymutatásai, valamint a nemzetközileg elfogadott standardok alapján
a) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 124. cikk (2) bekezdésének és a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. cikk (2) bekezdésének megfelelően lefolytatja a kijelölési kritériumok teljesülésének értékelését, elkészíti az értékelésről szóló jelentést és véleményt,
b) elkészíti az audit stratégiát,
c) elvégzi a rendszerellenőrzéseket,
d) elvégzi a projektek mintavételes ellenőrzését,
e) elvégzi az éves elszámolások vizsgálatát,
f) ellenőrzést végez az Európai Bizottság felkérése esetén,
g) nyomon követi az ellenőrzési jelentések megállapításait, javaslatai hasznosulását, az intézkedési tervek végrehajtását,
h) teljesíti az Európai Bizottság felé az éves beszámolási kötelezettségeket,
i) elkészíti a zárónyilatkozatot és az azt megalapozó jelentést,
j) részt vesz az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 128. cikke szerinti egyeztetéseken,
k) véleményezi az Európai Bizottság ellenőrzéseiben felvetett kérdésekre adandó tagállami választervezeteket, részt vesz a szükséges tárgyalások lefolytatásában,
l) gondoskodik az Európai Bizottság által az audit hatósági tevékenység hatékonyságát vizsgáló ellenőrzések által felvetett kérdésekre adandó tagállami válaszok kialakításáról, a szükséges tárgyalások lefolytatásáról.
16/A. § Az audit hatóság feladatait az Európai Támogatásokat Auditáló Főigazgatóság (a továbbiakban: EUTAF) látja el.
9. Az igazoló hatóság feladatai
17. § (1) Az Alapok igazoló hatósága
a) az Alapokból származó támogatások folyósítása érdekében összeállítja az operatív programokra vonatkozó átutalás igénylési dokumentációt, igazolja a költségnyilatkozatok számszaki pontosságának és megbízhatóságának, valamint a költségek alátámasztottságának ellenőrzésére irányuló eljárások európai uniós és nemzeti jogszabályoknak való megfelelőségét, és benyújtja az igazolt átutalás igénylési dokumentációt az Európai Bizottság részére,
b) a költségek megfelelőségének ellenőrzése érdekében tényfeltáró vizsgálatot és tényfeltáró látogatást végez a pénzügyi lebonyolításban részt vevő szervezeteknél,
c) az irányító hatóság által az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter útján megküldött pénzügyi adatok alapján összeállítja az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 112. cikkében meghatározott kimutatásokat, és továbbítja az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74. cikke szerinti elektronikus adatcsere rendszeren keresztül az Európai Bizottság részére,
d) fogadja az Alapokból származó támogatásokat az Európai Bizottságtól,
e) a monitoring és információs rendszerben pénzügyi nyilvántartást vezet, amelynek keretében nyilvántartja az Alapokból származó támogatás részben vagy egészben történő törlése következtében visszafizetendő, visszafizetett, visszavont, valamint a behajthatatlan összegeket,
f) végrehajtja az adminisztratív hibák, valamint az operatív program megvalósítása során bekövetkezett szabálytalanságok következtében szükségessé váló pénzügyi korrekciókat,
g) elkészíti a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikke (5) bekezdés a) pontjában említett beszámolókat és igazolja e beszámolók teljességét, pontosságát, hitelességét és megfelelőségét,
h) biztosítja az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 126. cikk g) pontjában meghatározott számviteli nyilvántartási feladatok ellátását, amelynek keretében a támogatásokról a monitoring és információs rendszer alkalmazásával központosított, valamennyi operatív programra teljes körűen kiterjedő, a számviteli törvény szerinti eredményszemléletű számviteli nyilvántartásokat vezet, és összeállítja az éves beszámolót.
(2) A kincstár köteles a támogatások számviteli elszámolását szabályozó számviteli kézikönyvet elkészíteni, amelynek részei
1. számviteli folyamatok eljárási rendje,
2. számvitel politika, számlatükör, számlarend,
3. bizonylati album.
17/A. § Az igazoló hatóság feladatait a kincstár látja el.
10. A szakpolitikai felelős feladatai
18. § (1) A szakpolitikai felelős a programok tervezése és végrehajtása során a szakpolitikai szempontok érvényesítése érdekében ellátja a következő feladatokat:
a) az éves fejlesztési keret készítése során a 41. § (2) bekezdésben szereplő információk megadásával elkészíti a felhívások szakmai koncepcióját az érintett irányító hatósággal és - szükség esetén - más szakpolitikai felelőssel egyeztetve, figyelembe véve az összefüggő fejlesztéseket,
b) a kiemelt projektek tekintetében nyomon követi a projekt szinten rögzített szakmai elvárások teljesülését,
c)
d) együttműködik a programok megvalósításában érintett minisztériumi felelősökkel a forráselosztási elvek, a szakpolitikai elvárások és horizontális követelmények meghatározása során,
e)
f)
g)
h) elkészíti az irányító hatóságnak megküldendő, felelősségi körébe tartozó éves fejlesztési keret alapját jelentő szakmai koncepciót, és a meghirdetendő felhívások szakmai tartalmának meghatározása során biztosítja, hogy a szakmai tartalom illeszkedjen a Kormány ágazati stratégiai céljaihoz,
i) a szakpolitikai elvárások és szakmai tartalmak kialakítása során a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszterrel együttműködve biztosítja a területi kohézió horizontális szempontjainak érvényesítését.
(1a) A szakpolitikai felelősöket a 2. mellékletben foglalt táblázat E oszlopa határozza meg.
(2) Ahol e rendelet bármely dokumentum, javaslat, előterjesztés tervezet tekintetében benyújtási kötelezettséget ír elő az irányító hatóságnak az e rendeletben meghatározott más szerv részére, az abban foglalt javaslat a szakpolitikai felelőssel közös álláspontnak tekintendő, ha a szakpolitikai felelőst a 2. melléklet az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztériumban jelölte ki.
(3) Ha egy prioritáson belül konstrukciófelelős kerül kijelölésre, a szakpolitikai felelős együttműködik a konstrukciófelelőssel az e rendeletben meghatározott, a konstrukciót érintő feladatok végrehajtása során.
10/A. A konstrukciófelelős feladatai
18/A. § (1) A konstrukciófelelős a programok egyes felhívásai tervezése és végrehajtása során a szakpolitikai szempontok érvényesítése érdekében ellátja a következő feladatokat:
a) az éves fejlesztési keret készítése során a 41. § (2) bekezdésében szereplő információk megadásával közreműködik a felhívások szakmai koncepciója előkészítésében az érintett irányító hatósággal és szakpolitikai felelőssel egyeztetve, figyelembe véve az összefüggő fejlesztéseket,
b) a kiemelt projektek tekintetében nyomon követi a projektszinten rögzített szakmai elvárások teljesülését,
c) együttműködik a programok megvalósításában érintett minisztériumi felelősökkel a forráselosztási elvek, a szakpolitikai elvárások és horizontális követelmények meghatározása során,
d) közreműködik az irányító hatóságnak megküldendő, az éves fejlesztési keret alapját jelentő szakmai koncepció előkészítésében, és a meghirdetendő felhívások szakmai tartalmának meghatározása során biztosítja, hogy a szakmai tartalom illeszkedjen a Kormány ágazati stratégiai céljaihoz,
e) az adott felhívásra vonatkozó szakmai tartalom kialakítása során a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszterrel együttműködve biztosítja a területi kohézió horizontális szempontjainak érvényesítését.
(2) A konstrukciófelelősöket a 2/A. mellékletben foglalt táblázat határozza meg.
11. A területi szereplő feladatai
19. § A területi szereplő
a) kidolgozza az ITP szintű kiválasztási kritériumokat, figyelembe véve az operatív programban és az e rendeletben meghatározott horizontális követelményeket,
b) a kiválasztási kritériumok alapján összeállítja az ITP-t és kezdeményezheti annak módosítását,
c) véleményezi az irányító hatóság által megküldött felhívást és megadja a területi szempontú értékelési szempontokat,
d) e rendeletben meghatározott esetben szavazati joggal részt vesz a döntés-előkészítő bizottság ülésén, vagy e rendeletben meghatározott esetben a területi szempontú értékelési szempontokat értékeli és az irányító hatóság elé terjeszti,
e) adatot szolgáltat az irányító hatóság részére az éves fejlesztési keret összeállításához,
f) végrehajtja az ITP-t, amelynek keretében a kedvezményezettektől és az irányító hatóságtól a támogatott projektekről adatszolgáltatást kérhet, részt vehet a projektfejlesztésben és a kedvezményezett kérelmére a projektmenedzsment tevékenységek ellátásában.
12. Az irányító hatóság, a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet feladatai
20. § Az irányító hatóság
1. a szakpolitikai felelőssel és a feladatkörrel rendelkező más felelőssel egyeztetett javaslatot tesz a program tartalmára és módosítására,
2. a szakpolitikai felelőssel együttműködve
a)
b) elkészíti az éves fejlesztési keret tervezetét, valamint
c) - szükség esetén - javaslatot tesz az éves fejlesztési keret módosítására,
3. a szakpolitikai felelős bevonásával elkészíti az éves fejlesztési keret alapján a felhívást, amelynek során vizsgálja a felhívásnak a programhoz való illeszkedését, az európai uniós és nemzeti elszámolhatósági, továbbá költséghatékonysági adminisztratív terhek, szabályozási kötöttségek, végrehajtási költségek csökkentésére, szinergia biztosítására vonatkozó szempontokat,
3a. gondoskodik - a feladatkörében érintett monitoring bizottsággal és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterrel együttműködve - a program végrehajtása során a horizontális elveknek és politikáknak a támogatási szerződésben és a szakmai beszámolóban történő érvényesítéséről, valamint gondoskodik a horizontális követelmények teljesülésének előrehaladásával kapcsolatos adatok gyűjtéséről,
4. a szakpolitikai felelős bevonásával előkészíti a felhívás módosítását vagy visszavonását, ha a felhívás keretének forrásfelhasználása nem megfelelően halad,
4a. területi program esetén a szakpolitikai felelős mellett a feladatkörrel rendelkező minisztert és a területi szereplőket a szakpolitikai felelőshöz hasonlóan bevonja,
4b. területi kiválasztási rendszer eljárásrend esetében dönt a szakpolitikai felelős és a területi szereplő közötti vitás kérdésekben,
5. gondoskodik a felhívások monitoring rendszerbe történő rögzítéséről,
6. a szakpolitikai felelősök és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter számára adatot, információt biztosít a felhívások végrehajtásáról, a programok szakmai előrehaladásáról, különös tekintettel az indikátorok, szakpolitikai mutatók és horizontális követelmények teljesülésére,
6a. területi kiválasztási rendszer eljárásrend esetében adatot szolgáltat a területi szereplőnek a támogatást nyert projektekről,
7. elkészíti a nagyprojekt javaslatokat,
8. feladatkörében kapcsolatot tart az Európai Bizottság illetékes főigazgatóságával, erről egyidejűleg tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, annak feladat- és hatáskörébe tartozó kérdésekben,
9. kialakítja a program irányítási és kontroll rendszerét, melynek megfelelően elkészíti és aktualizálja - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott szempontrendszer alapján - a program irányítási és kontrollrendszereinek leírását, melyet az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter egyidejű tájékoztatása mellett az audit hatóság részére megküld,
10. az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterrel egyetértésben javaslatot tesz a közreműködő szervezet kijelölésére a Kormány részére,
11. a pénzügyi eszközök indítását megalapozó ex ante elemzés alapján javaslatot tesz az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternél alapok alapját végrehajtó szervezet kijelölésére,
12. a Kormány döntését követően megköti a finanszírozási megállapodást az alapok alapját végrehajtó szervezettel,
13. közreműködő szervezet kijelölése esetén közreműködik az irányító hatósági feladatok delegálására a közreműködő szervezetekkel kötendő szerződések egységes tartalmának meghatározásában, javaslatot tesz a szerződések szükséges korrekciójára az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére,
14. közreműködő szervezet kijelölése esetén jóváhagyja a közreműködő szervezetek éves munkatervét, valamint az éves munkaterv megvalósítására vonatkozó beszámolót, a közreműködő szervezetekkel kötött szerződésekben foglalt feladatok teljesítését,
15. nyomon követi a programok pénzügyi és szakmai előrehaladását, különös tekintettel a mérföldkövek teljesítésére, amelyek eredményeit megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és a szakpolitikai felelős részére,
16. nyomon követi a programok és a támogatott projektek előrehaladását, a határidőre nem teljesítő projektek körét, e tevékenységének keretében projektfelügyeleti rendszert működtet,
17. közreműködik az értékelési terv előkészítésében és a programot érintő értékelési tevékenységben,
18. működteti a monitoring bizottságot, és közreműködik a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottság tevékenységében,
19. közreműködik az egységes kommunikációs stratégia kidolgozásában és módosításában,
20. közreműködik az európai uniós források felhasználásához kötődő partnerségi egyeztetési folyamatok, valamint kommunikációs és tájékoztatási feladatok ellátásban,
21. elkészíti a program éves és záró jelentését,
22. felelős az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott csalás elleni politika végrehajtásáért, így közreműködik a csalás megelőzése, annak azonosítása, jelentése, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek és az esetleges késedelmi kamatok visszafizettetése, szankcionálása tekintetében, melynek keretében:
a) eljár az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által a csalás elleni politika keretében meghatározott eljárások, módszertanok szerint,
b) együttműködik a csalás kockázatelemzése módszertanának kidolgozásában, elvégzi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott módszertan szerinti csalás kockázatelemzését, alkalmazza a csalás kockázatelemzésének támogatására fejlesztett informatikai rendszert,
c) az európai uniós támogatásokkal kapcsolatos büntető feljelentések és bűnügyi jelzések megtételével egyidejűleg tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, és az audit hatóságot,
d) részt vesz az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által szervezett csalás és korrupció elleni képzéseken,
23. elkészíti a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 59. cikk (5) bekezdés a) és b) pontjában szereplő vezetői nyilatkozatot és éves összefoglalót,
24. a területi szereplők által kezdeményezett ITP-módosítást jóváhagyja, ha a módosítás nem érinti az ITP elfogadását rögzítő kormányhatározatban foglaltakat,
25. 2017. október 31-ig, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 52. cikkben említett előrehaladási jelentés megállapításaival összhangban, és - ha indokolt - a források átcsoportosítására vonatkozó javaslatot tesz a Kormány részére,
26. biztosítja az igazoló hatóság részére a központosított számviteli nyilvántartás vezetéséhez az igazoló hatóság által készített elszámolások és kimutatások, valamint az egységes informatikai rendszerben rögzített adatok megfelelőségének, hitelességének alátámasztása érdekében bekért bizonylatok és dokumentumok (kivéve fizetésiszámla-kivonatok) rendelkezésre bocsátását,
27. együttműködik más irányító hatóságokkal a programok közötti szinergiák biztosítása és az adminisztratív terhek minimalizálása érdekében,
28. megteszi a szükséges intézkedéseket a hatáskörébe tartozó rendszerszintű szabálytalanságok megelőzése, illetve kezelése - beleértve az ismétlődés kockázatának csökkentésére irányuló intézkedéseket is - tekintetében,
29. szükség esetén az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendeletben meghatározott nemzeti hatósággal egyetértésben javaslatot tesz az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozott projektek megfelelő operatív programból történő finanszírozására és a projekt Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből történő finanszírozásának egyidejű megszüntetésére, valamint ennek a Kormány általi jóváhagyására való felterjesztésére,
30. megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 112. cikke szerinti pénzügyi adatokat legkésőbb az ott meghatározott határidőket megelőző 21 nappal,
31. elvégzi a megfelelőségi és hitelességi vizsgálatokat az Európai Bizottság információs rendszerébe feltölteni kívánt összesített indikátoradatok tekintetében a koordinációs szerv által nyújtott informatikai támogatással és az eredendő adatminőségi hibakockázat figyelembevételével.
20/A. § (1) Az irányító hatóság köteles a kiemelt projekt
a) támogatásáról szóló döntést és
b) támogatási szerződése szakmai tartalmat is érintő módosítását
megelőzően a jogszabályban vagy kormányhatározatban meghatározott más felelős véleményét beszerezni.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti felelős a megkereséstől számított 8 napon belül nem ad véleményt, egyetértőnek kell tekinteni.
21. § (1) Az irányító hatóság az e rendeletben meghatározott feladatait a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja által vezetett minisztériumnak az irányító hatóság vezetője által irányított szervezeti egységre delegálhatja.
(2) Az irányító hatóság feladatainak ellátásához alvállalkozót kizárólag átmeneti jelleggel vagy speciális szakterületen vonhat be. Az alvállalkozók teljesítéséért az irányító hatóság felelős.
22. § Az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter az általa vezetett minisztérium szervezeti és működési szabályzatában meghatározza annak rendjét, hogy az ágazati feladatok ellátása tekintetében a 20. § szerinti feladatkörrel rendelkező szervezeti egységek miként tartanak kapcsolatot az irányító hatósággal.
23. § (1) A közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet közreműködik
a) az ellenőrzési nyomvonal elkészítésében és folyamatos aktualizálásában,
b) a csalás ellenes stratégia kialakításában és végrehajtásában, valamint
c) beszámolót készít az irányító hatóság részére az éves fejlesztési keret, az éves munkaterv megvalósításában történt előrehaladásról, az egyes felhívások előrehaladásáról és a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslatokról.
(2) A közreműködő szervezet az e rendelet által az irányító hatóság feladatkörébe utalt feladatok közül az erre vonatkozóan megkötött megállapodásban meghatározottakat látja el.
(3) Az alapok alapját végrehajtó szervezet az e rendelet által az irányító hatóság feladatkörébe utalt feladatok közül a finanszírozási megállapodásban meghatározottakat látja el.
(4) A közreműködő szervezet, valamint az alapok alapját végrehajtó szervezet feladatainak ellátásához alvállalkozót kizárólag átmeneti jelleggel vagy speciális szakterületen és az irányító hatóság által meghatározott érték felett, az irányító hatóság előzetes egyetértésével vonhat be. Az alvállalkozók teljesítéséért a közreműködő szervezet, illetve az alapok alapját végrehajtó szervezet felelős.
24. § (1) Az irányító hatóság rendszeresen ellenőrzi a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet által ellátott feladatokat a következő szempontok szerint:
a) a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet tevékenysége jogszerű-e, és a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet ellenőrzési tevékenysége a módszertani útmutatóknak megfelel-e,
b) a megfelelő szintű jóváhagyások megtörténtek-e, és hogy azok dokumentálására sor került-e,
c) a tranzakciókat a közreműködő szervezet szabályosan és teljes körűen rögzítette-e a monitoring és információs rendszerben, valamint az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóság által meghatározott adatküldést a monitoring és információs rendszerbe és a kincstár részére szabályosan és teljes körűen teljesítette-e.
(2) Az (1) bekezdés c) pontjában meghatározott szempont szerinti ellenőrzést az irányító hatóság utólagosan, mintavételezés alapján végzi el.
(3) Az irányító hatóság az ellenőrzés eredményét tartalmazó okiratot az ellenőrzés lezárását követő hét napon belül megküldi az igazoló hatóság, az audit hatóság és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(4) Az irányító hatóság biztosítja, hogy a programot érintő audit jelentésben megfogalmazott korrekciók kapcsán az igazoló hatóság által kért adatok, alátámasztó dokumentumok és bizonylatok a kérésnek megfelelően megküldésre kerüljenek az igazoló hatóság részére.
12/A. Az irányító hatóság, a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet kijelölése
24/A. § A 3. mellékletben foglalt táblázat A oszlopában meghatározott program tekintetében
a) az irányító hatóság feladatait a 3. mellékletben foglalt táblázat B oszlopában meghatározott miniszter által vezetett minisztériumban felállított szervezeti egység,
b) a közreműködő szervezet feladatait a 3. mellékletben foglalt táblázat C oszlopában meghatározott szervezet
látja el.
24/B. § Az alapok alapját végrehajtó szervezet feladatait az MFB Magyar Fejlesztési Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság látja el.
III. FEJEZET
AZ EMVA INTÉZMÉNYRENDSZERÉNEK KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
13. Az illetékes hatóság feladatai
25. § (1) Az illetékes hatóság
a) felelős a kifizető ügynökség akkreditációjának megadásáért, felülvizsgálatáért és visszavonásáért,
b) folyamatosan figyelemmel kíséri a kifizető ügynökségnél az akkreditációs feltételek teljesítését,
c) írásban jelentést tesz az Európai Bizottságnak a kifizető ügynökségnél általa végzett felügyeleti és monitoring tevékenységekről,
d) ellátja az uniós jogi aktusok által ráruházott további feladatokat.
(1a) Az illetékes hatóság feladatai ellátása érdekében az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § e), h) és i) pontja szerinti hatásköröket gyakorolja.
(2)
25/A. §
14. A kifizető ügynökség feladatai
26. § (1) A kifizető ügynökség a KAP rendelet 7. cikke szerinti szervezet, amely felelős
a) az EMVA-ból finanszírozott támogatások esetén a kifizető ügynökségi,
b) egyes, jogszabályban meghatározott nemzeti hatáskörbe tartozó mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési támogatásokkal összefüggő végrehajtási,
c) az a) és a b) pont szerinti feladatok végrehajtásával összefüggő nyilvántartási, monitoring-adatgyűjtési, valamint
d) törvényben, illetve kormányrendeletben meghatározott egyéb feladatok ellátásáért.
(2) A kifizető ügynökség a feladatkörébe tartozó intézkedésekkel kapcsolatos jogok és kötelezettségek teljesítésének módjára vonatkozóan tájékoztatókat, közleményeket ad ki, illetve nyomtatványokat rendszeresít.
(3) A kifizető ügynökség különösen
a) a kifizetés engedélyezése előtt ellenőrzi a kérelmek elfogadhatóságának és a támogatások odaítélésére irányuló eljárásnak, valamint a kérelmek uniós szabályoknak való megfelelését,
b) engedélyezi és teljesíti a kifizetéseket,
c) könyveli a kifizetéseket, az alapok által finanszírozott eszközöket, különösen az intervenciós készleteket, el nem számolt előlegeket, értékpapírokat és a követeléseket,
d) ellátja a KAP rendelet 116. cikkében megjelölt uniós munkacsoportban a tagállam képviseletét,
e) elkészíti a kiadásigazoló nyilatkozatot és a finanszírozási igények előrejelzését és elküldi az Európai Bizottság részére,
f) az Európai Bizottság által a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 23. cikke szerint a kifizető ügynökség számlájára visszatérített összeget elszámolja,
g) ellátja a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 29. cikke szerinti éves számla-elszámolási és a 33. cikke szerinti pénzügyi záró elszámolás feladatokat,
h) visszatartás útján levonja a kedvezményezett tartozását a kedvezményezett javára végrehajtandó jövőbeli kifizetés összegéből.
(4) A kifizető ügynökség a 20. § 16. és 22. pontjában foglalt feladat ellátásában együttműködik az EMVA irányító hatóságával.
(5) A 20. § 23. pontjában meghatározott feladatokat EMVA esetében a kifizető ügynökség látja el.
26/A. § A kifizető ügynökség feladatait a kincstár látja el.
15. A közbenső szervezet feladatai
27. § (1) Az irányító hatóság a vidékfejlesztési műveletek irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közbenső szervezetet, beleértve a helyi hatóságokat, regionális fejlesztési szervezeteket vagy nem kormányzati szervezeteket is.
(2) Abban az esetben, ha az irányító hatóság feladatainak egy részét más szervezetre ruházta át, a feladatok irányításának és végrehajtásának hatékonyságáért és szabályszerűségéért továbbra is kizárólag az irányító hatóság felel.
(3) Az irányító hatóság biztosítja a megfelelő rendelkezések meghozatalát annak érdekében, hogy a közbenső szervezet hozzájuthasson valamennyi, az átruházott feladatok végrehajtásához szükséges adathoz és információhoz.
(4) Amennyiben a fiatal mezőgazdasági termelők, valamint a rövid ellátási láncok tematikus alprogram is a Vidékfejlesztési Program részét képezi, az irányító hatóság a stratégia irányítására és végrehajtására kijelölhet egy vagy több közbenső szervezetet, beleértve a helyi hatóságokat, HACS-okat vagy nem kormányzati szervezeteket is. Ebben az esetben a (2)-(3) bekezdést kell alkalmazni.
(5) A közbenső szervezet az irányító hatóság nevében jár el.
(6) A közbenső szervezet által elvégzett feladatért harmadik személy felé az irányító hatóság felel. A közbenső szervezet csak az irányító hatóság előzetes jóváhagyása alapján vonhat be más szervezetet az átruházott feladat ellátásába.
(7) Az (1) bekezdés szerint átruházott feladat ellátásáról írásbeli megállapodásban kell rendelkezni. E megállapodásnak tartalmaznia kell különösen:
a) az átruházott feladatok körének meghatározását,
b) az átruházott feladatok ellátásának pénzügyi feltételeit,
c) a közbenső szervezet feladatait és kötelezettségeit,
d) az a) pontban megjelölt feladat elvégzése során alkalmazott eljárást és módszereket,
e) a teljesítési igazolás kiállításának feltételeit,
f) rendelkezést arról, hogy a közbenső szervezet milyen gyakran tegyen jelentést az általa elvégzett ellenőrzések eredményeiről,
g) rendelkezést az irányító hatóság részére átadandó adatok köréről, az adatszolgáltatás tartalmáról és rendszerességéről,
h) a közbenső szervezetnek az irányító hatósággal szembeni felelősségvállalására vonatkozó szabályokat,
i) az átruházott feladat elvégzése érdekében az irányító hatóság által átadott vagy átadásra kerülő adatok körét és azok védelmét.
(8) Az irányító hatóság ellenőrzésére jogosult szervek ellenőrzik az átruházott feladat teljesítését.
16. Az együttműködő szervezet feladatai
28. § (1) Az EMVA keretében végrehajtott intézkedések esetében a kifizető ügynökség a hatáskörébe tartozó feladatokat - a kifizetés kivételével - a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 1. melléklet 1. C. pontja szerint is elláthatja, illetve a hatáskörébe tartozó feladatok ellátásába szakértőként, illetve egyes technikai jellegű feladatok ellátására más szervezetet (a továbbiakban együtt: együttműködő szervezet) is bevonhat.
(2) Az együttműködő szervezet kizárólag az irányító hatóság vagy a kifizető ügynökség előzetes jóváhagyása alapján vonhat be más szervezetet, szakértőt, illetve közreműködőt feladata ellátásába. Az együttműködő szervezet által elvégzett feladatért harmadik személy felé a kifizető ügynökség felel.
(3) Az együttműködés keretében ellátandó feladatokról írásba foglalt megállapodásban kell rendelkezni. E megállapodásnak tartalmaznia kell különösen:
a) az együttműködés keretében ellátandó feladatok körének meghatározását,
b) az ellátandó feladatok végrehajtásával összefüggő pénzügyi feltételeket,
c) az együttműködő szervezet feladatait és kötelezettségeit,
d) az a) pontban megjelölt feladat elvégzése során alkalmazott eljárást és módszereket,
e) a teljesítési igazolás kiállításának feltételeit,
f) az együttműködő szervezetnek a kifizető ügynökséggel szembeni felelősségvállalása szabályait,
g) az együttműködői feladatok elvégzése érdekében a kifizető ügynökség által átadott vagy átadásra kerülő adatok körét és azok védelmét.
(4) A kifizető ügynökség ellenőrzésére jogosult szervek ellenőrzik az együttműködői feladatok teljesítését.
(5) Olyan feladatok ellátására, amelyben más költségvetési szerv vagy egyéb szervezet saját hatáskörében eljárást folytat, és eljárása a kifizető ügynökség hatáskörébe tartozó feladatot érint, a feladatvégzés összehangolása érdekében együttműködési megállapodás köthető.
28/A. § (1) Az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 54. cikke szerinti nemzeti vidéki hálózat felállításával, irányításával és működtetésével kapcsolatos feladatokat az irányító hatóság a külön jogszabályban foglaltak alapján felállított irányító egység közreműködésével látja el.
(2) Az irányító egység, valamint a nemzeti vidéki hálózat EMVA forrás esetén az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 54. cikke szerinti feladatokon túl az irányító hatóság által meghatározottak szerint átruházott feladatkörben is eljárhat.
16/A. A tanúsító szerv
28/B. § Az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszter gondoskodik a tanúsító szerv kiválasztásáról a KAP rendelet 9. cikk (1) bekezdése alapján.
IV. FEJEZET
A MONITORING BIZOTTSÁGOK FELADATAI
29. § (1) A program végrehajtását - a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program, valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapja kivételével - operatív program monitoring bizottság, Vidékfejlesztési Program esetén Vidékfejlesztési Program monitoring bizottság (a továbbiakban együtt: monitoring bizottság) követi nyomon.
(1a) Az operatív program monitoring bizottság ellátja az általa nyomon követett operatív program tárgykörébe tartozó fejlesztésre irányuló, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből finanszírozott intézkedések végrehajtásának nyomon követését.
(2) A monitoring bizottság az e rendeletben és az ügyrendjében meghatározott feladatokon kívül ellátja
a) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 49. cikkében és 110. cikkében,
b) EMVA finanszírozás esetén az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74. cikkében,
c) ETHA finanszírozás esetén az 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 113. cikkében, meghatározott feladatokat.
(3) A monitoring bizottság elnökét a miniszterelnök nevezi ki.
(4) Az operatív program monitoring bizottságba az irányító hatóság felkérésére egyenlő szavazati joggal rendelkező tagot delegál:
a) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter,
b) az irányító hatóság,
c) az államháztartásért felelős miniszter,
d) a szakpolitikai felelős,
e) a területi programok esetében a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter,
f) az érintett megyei önkormányzatok érdekképviseleti szerve,
g) az érintett megyei jogú városok önkormányzatai érdekképviseleti szerve és a fővárosi közgyűlés,
h) a gazdasági és a releváns szakmai érdekképviseletek,
i) a szociális partnerek,
j) a civil és nem-kormányzati szervezetek (különösen a környezetvédelem, klíma, energia, fenntartható fejlődés, a nemek közti egyenlőség, az esélyegyenlőség, az egyenlő bánásmód, valamint a diszkrimináció-mentesség területéről).
(5) Az operatív program monitoring bizottságba tanácskozási joggal rendelkező tagot delegálhat:
a) az Európai Bizottság, - ha az adott program finanszírozásához hozzájárul - az Európai Beruházási Bank, az Európa Tanács Fejlesztési Bank, továbbá a nemzetközi pénzügyi kapcsolatokért felelős miniszter,
b) az igazoló hatóság,
c) az audit hatóság,
d) ha kijelölésre került, a közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet,
e) a nem európai uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikáért felelős miniszter,
f) az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendeletben meghatározott nemzeti hatóság.
(6) A Vidékfejlesztési Program monitoring bizottságba az irányító hatóság felkérésére egyenlő szavazati joggal rendelkező tagot delegálnak a (4) bekezdés a)-d) és h)-j) pontjában megjelölt szervezetek.
(7) A Vidékfejlesztési Program monitoring bizottságba tanácskozási joggal rendelkező tagot delegálhat az (5) bekezdés a) és e) pontja szerinti szervezet, a tanúsító szerv, valamint a kifizető ügynökség.
(8) A monitoring bizottság titkársági feladatait az irányító hatóság látja el.
(9) A monitoring bizottság tagjainak listája nyilvános és a monitoring bizottság működése során a bevont partnerek megismerik az adatvédelemmel, a bizalmas kezeléssel és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kötelezettségeiket.
(10) A monitoring bizottság működésének részletes szabályait az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által az uniós és a hazai intézményi, jogi és pénzügyi keretekkel összhangban meghatározott elvek alapján megalkotott és saját maga által elfogadott ügyrendjében állapítja meg.
30. § (1) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottság
a) biztosítja az ESB-alapokból finanszírozott programok közötti összhangot és koordinációt, valamint
b) nyomon követi a 1303/2013/EK rendelet 9. cikkel összhangban a Partnerségi Megállapodásban meghatározott célkitűzések, valamint a horizontális elvek és politikák teljesülését a végrehajtás során.
(2) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottság elnökét a miniszterelnök nevezi ki.
(3) Partnerségi Megállapodás monitoring bizottságába az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter felkérésére egyenlő szavazati joggal rendelkező tagot delegál:
a) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő európai uniós fejlesztéspolitikáért felelős államtitkár;
b) az irányító hatóságok;
c) az államháztartásért felelős miniszter;
d) a szakpolitikai felelősök;
e) a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter;
f) a megyei önkormányzatok érdekképviseleti szerve;
g) a megyei jogú városok önkormányzatainak érdekképviseleti szerve és a fővárosi közgyűlés;
h) a releváns szakmai érdekképviseletek;
i) a szociális partnerek;
j) a civil és nem-kormányzati szervezetek (különösen a környezetvédelem, klíma, energia, fenntartható fejlődés, a nemek közti egyenlőség, az esélyegyenlőség, az egyenlő bánásmód, valamint a diszkrimináció-mentesség területéről);
k) a Magyar Tudományos Akadémia;
l) köztestületi gazdasági kamarák.
(4) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottságba tanácskozási joggal rendelkező tagot delegálhat:
a) az Európai Bizottság;
b) az igazoló hatóság;
c) az audit hatóság;
d) a kifizető ügynökség;
e) a tanúsító szerv;
f) a (3) bekezdésben fel nem sorolt miniszter.
(5) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága titkársági feladatait az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter látja el.
(6) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága tagjainak listája nyilvános és a monitoring bizottság működése során a bevont partnerek megismerik az adatvédelemmel, a bizalmas kezeléssel és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos kötelezettségeiket.
(7) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága évente legalább kétszer ülésezik. Működésének részletes szabályait az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által az uniós és a hazai intézményi, jogi és pénzügyi keretekkel összhangban meghatározott elvek alapján megalkotott és saját maga által elfogadott ügyrendjében állapítja meg.
31. § (1) A monitoring bizottság és a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága a 29. és a 30. §-ban meghatározott feladatokra - az érintett irányító hatóság, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből származó források felhasználásáról szóló kormányrendeletben meghatározott nemzeti hatóság, illetve a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága esetén az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter egyetértésével és a partnerek bevonásával - monitoring albizottságot hozhat létre, amely hatáskörének megfelelően nyomon követi a program, illetve a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága esetén a Partnerségi Megállapodás végrehajtását és eredményeit, valamint megtárgyalja a műveletek kiválasztásához használt módszereket és kritériumokat.
(2) A monitoring albizottság véleményezi a hatáskörébe tartozó, monitoring bizottság elé kerülő előterjesztéseket.
(3) A monitoring albizottság maga állapítja meg ügyrendjét, amelyet a monitoring bizottság hagy jóvá.
32. § (1) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága a horizontális célok és követelmények teljesülésének nyomon követése és érvényesítése érdekében évente legalább egyszer külön ülés keretében tárgyalja a horizontális elvek és politikák programszintű végrehajtásának eredményességét.
(2)
(3) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottság feladata a horizontális elvek és politikák tekintetében az egyenlő bánásmód, a nemek közötti egyenlőség, a fogyatékkal élők, továbbá a környezetvédelem, klíma, energia, fenntartható fejlődés és a területi kohézió szempontjainak nyomon követése és érvényesítése a végrehajtás során. A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottság hagyja jóvá a végrehajtás során érvényesítendő horizontális követelmények részletes szabályait.
(4) A Partnerségi Megállapodás monitoring bizottsága feladatának teljesítése érdekében beszámoló benyújtását kérheti az irányító hatóságoktól és a szakpolitikai felelősöktől.
(5) A horizontális elvek és politikák érvényesítéséhez kapcsolódó feladatok ellátásában a Partnerségi Megállapodás monitoring bizottságát horizontális munkacsoport támogatja, amelynek munkáját az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által felügyelt szervezeti egység irányítja. A munkacsoport tagjait a szakpolitikai felelősök és az irányító hatóságok delegálják, tevékenységében meghívott szakértők és nem kormányzati szervezetek képviselői tanácskozási joggal vesznek részt.
V. FEJEZET
AZ INTÉZMÉNYRENDSZER MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
33. § Az audit hatóság jelentést és véleményt készít arról a szervezetről, amelynek irányító hatóságként és igazoló hatóságként történő kijelölését kezdeményezik. A jelentést és a véleményt mellékelni kell a kijelölésre irányuló javaslathoz.
34. § (1) Ha az operatív programok végrehajtása során az audit hatóság által készített jelentés, vagy a kijelölt szervezetek működésével kapcsolatos tapasztalatok alapján az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet XIII. mellékletében, illetve a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletében meghatározott kritériumok nem teljesülnek, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az audit szervezet együttesen kezdeményezheti, hogy a Kormány próbaidőt rendeljen el a hiányosságok pótlására.
(2) Ha a hiányosságok kiküszöbölésre kerültek, a Kormány a próbaidőt megszünteti.
(3) Ha a hiányosságok nem kerültek kiküszöbölésre, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az audit hatóság együttesen kezdeményezheti, hogy a Kormány az (1) bekezdés szerinti határidőt hosszabbítsa meg, vagy e rendeletnek a kijelölés megszüntetéséhez szükséges módosításáról hozzon döntést.
(4) A kijelölés (3) bekezdés szerinti megszüntetése esetén a Kormány gondoskodik más szervezet kijelöléséről.
35. § Közreműködő szervezet kijelölése esetén a 34. §-ban foglaltak alkalmazandók azzal az eltéréssel, hogy közreműködő szervezet kijelölésének megszüntetése esetén mellőzhető a 34. § (4) bekezdés alkalmazása. Ilyen esetben a korábban a közreműködő szervezet által ellátott feladatokat a továbbiakban az irányító hatóság látja el.
35/A. § Az egyes intézmények kijelöléséről és a próbaidővel kapcsolatos intézkedésekről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter tájékoztatja az Európai Bizottságot.
36. § E rendelet szerinti eljárásokban méltányosságnak helye nincs.
37. § Az e rendelet hatálya alá tartozó szervek a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett által benyújtott bármely dokumentum tekintetében a nyilvánvaló hibát a dokumentummal kapcsolatos eljárás során bármikor kijavíthatják, amelyről a támogatást igénylőt - indokolt esetben - értesítik.
38. § (1) Az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a kifizető ügynökség, - kijelölésük esetén - a közreműködő szervezet és a finanszírozási megállapodás szerint az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles
a) olyan pénzügyi irányítási és kontroll rendszert kialakítani és működtetni, amely biztosítja, hogy a szervezet tevékenysége szabályszerű és megfelelően szabályozott, gazdaságos, hatékony és eredményes legyen, az információk, beszámolók, jelentések és nyilatkozatok pontosak, megalapozottak és dokumentáltak legyenek és a megfelelő időben rendelkezésre álljanak,
b) olyan irányítási és kontroll rendszert kialakítani, amely biztosítja a támogatási szerződés, az alapok alapját végrehajtó szervezettel és pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodás, illetve a végső kedvezményezettel kötött szerződés teljesítésének és az igényelt kiadások hitelességének ellenőrzését, valamint biztosítja az alkalmazandó európai uniós és nemzeti jogszabályok betartását,
c) biztosítani a négy szem elvének érvényesülését a kiválasztási eljárás, a szerződéskötés és a hitelesítés folyamataiban és e folyamatok adatainak a monitoring és információs rendszerbe - alapok alapját végrehajtó szervezet esetében az általa működtetett informatikai rendszerbe - történő bevitele során,
d) gondoskodni az ellenőrzési nyomvonal és a kockázatkezelési eljárásrend kialakításáról, valamint az esetleges változások haladéktalan átvezetéséről,
e) az e rendeletben foglalt feladataik ellátására kizárólagosan a monitoring és információs rendszert használni, valamint az e rendeletben foglalt feladataik ellátása során bármely adat vagy tény megismerését követően három napon belül rögzíteni azt a monitoring és információs rendszerben.
(2) Az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles gondoskodni az alkalmazott egyedi nyilvántartási rendszer adatainak megjelenítéséről a központi monitoring és információs rendszerben.
(3) Az irányító hatóság a közreműködő szervezet és - a finanszírozási megállapodásnak megfelelően - az alapok alapját végrehajtó szervezet vonatkozásában a közreműködő szervezeti és az alapok alapját végrehajtó szervezeti tevékenység bevételei és kiadásai tekintetében programonként elkülönülő nyilvántartás vezetését köteles biztosítani.
38/A. § Az e rendelet hatálya alá tartozó szervek a támogatási igényekkel és a támogatásokkal kapcsolatos minden dokumentumot legalább 2027. december 31-ig megőriznek.
VI. FEJEZET
ÖSSZEFÉRHETETLENSÉG
39. § (1) A támogatásra vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában nem vehet részt az a személy vagy szervezet, aki az adott felhívásra támogatási kérelmet nyújtott be, a támogatási kérelem elkészítésében részt vett, a projekt megvalósítója, ha a támogatási kérelméről még nem született döntés, valamint az, aki
a) a szervezettel munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll;
b) a szervezet vezető tisztségviselője, vagy felügyelő bizottságának tagja;
c) a szervezet tagja, vagy aki abban közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedéssel rendelkezik;
d) az értékelésre, a minőség-ellenőrzésre vagy a bírálatra benyújtott dokumentumok előkészítésében vagy kidolgozásában bármilyen formában részt vett;
e) az a)-d) pont szerinti személynek a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 8:1. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti közeli hozzátartozója;
f) tekintetében az irányító hatósághoz érkezett bejelentés alapján vagy hivatalból az irányító hatóság megállapítja, hogy a pártatlan és objektív közreműködése nem biztosítható.
(1a) A pénzügyi közvetítő kiválasztásában és pénzügyi eszközből nyújtott támogatás megítélésében nem vehet részt az a személy, aki a pénzügyi eszközök végrehajtására ajánlatot tett, illetve aki a pénzügyi eszköz igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, és az sem, aki az (1) bekezdés a)-f) pont valamelyike szerinti személynek minősül.
(1b)
(2) A támogatásra, pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő személy vagy szervezet képviseletére jogosult személy a döntés-előkészítési eljárás megkezdésekor az adott felhívásra vonatkozó teljes bizonyító erejű magánokiratban nyilatkozatot tesz arról, hogy az (1) bekezdés szerinti összeférhetetlenség vele szemben nem áll fenn, a támogatásra, pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala során tudomására jutott minősített adatot, üzleti vagy banktitkot, fizetési titkot, illetve egyéb magántitkot megőrzi.
(2a) A projektek folyamatba épített dokumentumalapú ellenőrzését, helyszíni ellenőrzését és a kifizetés engedélyezését nem végezheti olyan személy, akivel szemben az (1) bekezdés szerinti kizáró ok fennáll, kivéve az (5) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott esetet.
(3) Ha a támogatásra, pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozó döntés előkészítése és meghozatala, a támogatás kifizetése és ellenőrzése során olyan tény merül fel, amely alapján az (1) vagy a (2a) bekezdés szerinti összeférhetetlenség megállapítható, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet ezt az irányító hatóságnak, valamint pénzügyi eszközből nyújtott támogatás megítélése esetén az alapok alapját végrehajtó szervezetnek haladéktalanul írásban bejelenti. Az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet azon dokumentum tekintetében, amellyel kapcsolatban az összeférhetetlenség felmerült, a továbbiakban nem járhat el.
(4) Ha az összeférhetetlenséget az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet nem jelenti be, bárki jogosult az összeférhetetlenség megállapítását az irányító hatóságnál illetve az alapok alapját végrehajtó szervezetnél kezdeményezni. Ha az irányító hatóság illetve az alapok alapját végrehajtó szervezet az összeférhetetlenséget megállapítja, az összeférhetetlenséggel érintett személy vagy szervezet azon dokumentum tekintetében, amellyel kapcsolatban az összeférhetetlenség felmerült, a továbbiakban nem járhat el, és az erre a dokumentumra vonatkozó addigi eljárását érvénytelennek kell tekinteni.
(5) Az (1) bekezdés a) és b) pontját nem kell alkalmazni
a) a szakpolitikai felelőst irányító miniszter által vezetett minisztérium részéről benyújtott és megvalósított projektek esetében, ha a szakpolitikai felelőst irányító miniszter által vezetett minisztérium szervezetén belül az adott projekt vonatkozásában a projekt elkészítéséhez, benyújtásához, megvalósításához, valamint a döntés előkészítéséhez, meghozatalához kapcsolódó feladatok szervezetileg, technikai segítségnyújtás projektek esetén személyi szinten elkülönülnek,
b) területi kiválasztási eljárásrendben a területi szereplő részéről benyújtott és megvalósított projekt, továbbá az 5. melléklet 3.8.2.2. és 3.8.2.3. pontja esetén, feltéve, hogy a területi szereplő szervezetén belül az adott projekt vonatkozásában a projekt elkészítéséhez, benyújtásához, megvalósításához, valamint a döntés előkészítéséhez, meghozatalához kapcsolódó feladatok személyi szinten elkülönülnek, vagy
c) a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja által vezetett minisztérium részéről benyújtott támogatási kérelmek és megvalósított projektek esetén, ha ezen minisztérium szervezetén belül az adott projekt vonatkozásában a projekt előkészítéséhez, benyújtásához, megvalósításához, valamint a döntés előkészítéséhez, meghozatalához kapcsolódó feladatok szervezetileg, technikai segítségnyújtás projektek esetén személyi szinten elkülönülnek.
(6)
(7)
(8) A támogatásra, pénzügyi eszköz végrehajtására vagy igénybevételére vonatkozó döntés előkészítésében és meghozatalában részt vevő személy vagy szervezet a feladat ellátására vonatkozó jogviszonyban alkalmazandó felelősségi szabályok szerint felelősséggel tartozik a pártatlan, semleges és szakmai követelményeknek megfelelő feladatellátásáért.
VII. FEJEZET
VÉGREHAJTÁS-TERVEZÉS
17-18.
40-40/C. §
19. Éves fejlesztési keret
41. § (1) Az éves fejlesztési keret tervezési dokumentum, amely meghatározza egy program egy naptári év alatt történő, fejlesztéspolitikai intézményrendszer általi végrehajtásának módját.
(2) Az éves fejlesztési keret meghatározza
a) a felhívás
aa) azonosító jelét,
ab) megnevezését,
ac) támogatási keretösszegét,
ad) meghirdetésének módját,
ae) meghirdetésének tervezett idejét,
és
b) az adott programból finanszírozni és a tárgyévben megkezdeni tervezett kiemelt projekt
ba) felhívásának azonosító jelét,
bb) megnevezését,
bc) támogatás igénylőjének - konzorcium esetén legalább a konzorcium vezetőjének - (lehetséges kedvezményezettjének) nevét,
bd) indikatív támogatási keretének összegét,
be) szakmai elvárásait.
(2a) Az éves fejlesztési keret a (2) bekezdés b) pontjában felsoroltakon túl meghatározza az adott programból finanszírozni és a tárgyévben megkezdeni tervezett, derogációs projektnek minősülő kiemelt projekt esetén azt, hogy a projekt megvalósításához szükséges önerő megtéríthető-e Magyarország központi költségvetéséből, és ha igen, akkor az önerő indikatív összegét is.
(3) Területi kiválasztási rendszer eljárásrend esetén az éves fejlesztési keretről szóló kormányhatározat meghatározza - a (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően - az egyes tématerületeket és az azok keretében megjelenő felhívások meghirdetésre kerülő támogatási keretösszegét.
(4) Az éves fejlesztési keretet normatív kormányhatározat állapítja meg.
20. Az éves fejlesztési keret előkészítése, elfogadása, módosítása
41/A. § (1) Az éves fejlesztési keret tervezetét az adott éves fejlesztési kerethez tartozó program végrehajtásáért felelős irányító hatóság készíti el. Az irányító hatóság gondoskodik a szakpolitikai felelős, EMVA esetén a kifizető ügynökség, ETHA esetén a közreműködő szervezet bevonásáról.
(2) A szakpolitikai felelős készíti el az éves fejlesztési keretben szerepeltetni kívánt felhívások szakmai koncepcióját. A koncepció tartalmazza - az adott felhívásban alkalmazandó kiválasztási eljárásnak megfelelően - a 41/D-41/H. §-ban meghatározott információkat.
(3) A szakpolitikai felelős a (2) bekezdésben meghatározottak végrehajtása során a programok, az ágazati stratégiák és az összefüggő egyéb fejlesztések figyelembevételével jár el. A szakpolitikai felelős a felhívás szakmai koncepcióját egyezteti az irányító hatósággal és - szükség esetén - más szakpolitikai felelőssel.
(4) Ha az adott felhívás a szakpolitikai felelősön kívüli miniszter feladatkörét érinti, vagy ha a szakpolitikai felelős nem az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztériumban került kijelölésre, a szakpolitikai felelős köteles felhívás előkészítő munkacsoportot létrehozni és a munkacsoport munkáját dokumentálni.
(5) A szakpolitikai felelős a felhívások szakmai koncepcióját benyújtja az irányító hatóságnak.
41/B. § A felhívások szakmai koncepciója alapulvételével az irányító hatóság elkészíti az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatát és megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
41/C. § (1) A területi kiválasztási rendszer esetén a 41/A. és 41/B. §-t e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2)
(3) Az irányító hatóság az integrált területi programok (ITP) és a területi szereplők adatszolgáltatása alapján elkészített éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatát megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
41/D. § (1) Az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni a tárgyévben meghirdetendő felhívások tekintetében
a) a felhívás címét - pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén ennek tényére történő utalással - és célját,
b) a felhívásra vonatkozó helyzetelemzést és beavatkozási logikát,
c) a támogatható tevékenységek felsorolását,
d) a felhívás keretösszegét és annak alátámasztását,
e) a meghirdetés tervezett időpontját,
f) a kedvezményezetti kört,
g) a támogatás összegét és annak alátámasztását, valamint
h) a tervezett indikátorok felsorolását és célértékét.
(2) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti összeg egymilliárd forintnál csak a következő esetekben lehet kevesebb:
a) ha a felhívásban megjelölt támogatást az ETHA-ból finanszírozzák,
b) az ágazati operatív program keretében a kevésbé fejlett régiókra vonatkozóan megjelentett felhívás Közép-magyarországi régióra alkalmazott változata (a továbbiakban: tükörfelhívás) esetén,
c) ha közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktusból ez következik,
d) területi kiválasztási eljárásrend alkalmazása esetén, vagy
e) ha az irányító hatóság a felhívás keretösszegének alátámasztása során részletes indokolást ad az eltérésre.
(3) Globális támogatással érintett felhívás esetén az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni az (1) bekezdésben meghatározottakat, és a globális támogatás
a) vonatkozásában igénybe venni tervezett közvetítő szervezet nevét, valamint
b) közvetítéséért a közvetítő szervezetnek fizetendő díjat és annak forrását.
41/E. § (1) Kiemelt projektek támogatására irányuló felhívások esetén az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni
a) a tárgyévben meghirdetendő felhívások tekintetében a 41/D. § (1) bekezdés a)-e) és h) pontjában meghatározottakat, valamint
b) a támogatási jogosultság feltételeit, a projektkijelölés objektív szakmai szempontrendszerét, ideértve a projektszintű forrásallokáció és a projektkiválasztás alátámasztását, valamint a szakmai szempontrendszer alapján kiválasztott projekt vagy projektek felsorolását, és
c) az adott közfeladatban érintett fejlesztés számára projektszinten rendelkezésre álló indikatív támogatási keretet,
d) a kiemelt projekt tárgyának és támogatást igénylőjének meghatározása során a projektjavaslatok versenyeztetése mellőzésének indokait.
(2) Kiemelt projekt felhívásának célja kizárólagosan előkészítés csak akkor lehet, ha
a) az előkészítendő projekt megvalósítására a 2014-2020 programozási időszak forrásaiból nem kerül sor,
b) megvalósítása az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközből tervezett, vagy
c) ahhoz a Kormány előzetesen hozzájárult.
(3) Nem kell bemutatni az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban az (1) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakat a technikai segítségnyújtást szolgáló felhívások tekintetében.
41/F. § Közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégia (a továbbiakban: HFS) elkészítésére irányuló felhívás esetén az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni a tárgyévben meghirdetendő felhívások tekintetében a 41/D. § (1) bekezdés c)-f) pontjában meghatározottakat, valamint
a) a felhívás címét és
b) a közösségvezérelt HFS-ek kiválasztási szempontjait.
41/G. § Területi kiválasztási rendszerben végrehajtandó támogatás esetén az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni a tárgyévben meghirdetendő felhívások tekintetében a 41/D. § (1) bekezdés a), d)-f) és h) pontjában meghatározottakat.
41/H. § (1) Pénzügyi eszközökkel összefüggő felhívás esetén az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatban be kell mutatni a tárgyévben meghirdetendő felhívások tekintetében a 41/D. § (1) bekezdés b), c), e) és h) pontjában meghatározottakat, valamint
a) a pénzügyi termék nevét - pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén ennek tényére történő utalással - és célját,
b) a pénzügyi termék keretösszegét,
c) a végső kedvezményezetti kört és
d) a támogatott pénzügyi termékre vonatkozó összeghatárokat.
(2) Az (1) bekezdés b) pontja szerinti összeg egymilliárd forintnál kevesebb nem lehet.
42. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az irányító hatóság által benyújtott, az éves fejlesztési keretek elfogadására irányuló javaslatot értékeli a programok és a Partnerségi Megállapodás figyelembe vételével. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az értékelés során a felhívások stratégiai környezeti vizsgálat szempontú és állami támogatási szempontú vizsgálatát is elvégzi, valamint vizsgálja, hogy a felhívások kiválasztási eljárását a IX. Fejezetben meghatározott feltételeknek megfelelően állapították-e meg.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti értékelés alapján - szükség esetén - az éves fejlesztési keretek elfogadására irányuló javaslat módosítására hívja fel az irányító hatóságot.
(3) Az irányító hatóság a szakpolitikai felelőssel együttműködve a (2) bekezdés szerinti értékelés, illetve felhívás alapján az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatot átdolgozza, vagy ha a (2) bekezdés szerinti értékelésben vagy felhívásban foglaltakkal nem ért egyet, az azoktól való eltérést indokolja.
(4) A (3) bekezdésben foglaltak végrehajtását követően az irányító hatóság monitoring bizottság elé terjeszti az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatot. A monitoring bizottság észrevétele alapján az irányító hatóság átdolgozhatja az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatot, vagy ha a monitoring bizottság véleményével nem ért egyet, az attól való eltérést indokolja.
(5) Az irányító hatóság a (4) bekezdésben foglaltak végrehajtását követően az FKB elé terjeszti az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatát, amelyhez mellékeli
a) a (2) bekezdés szerinti értékelést,
b) a (4) bekezdés szerinti véleményt,
c) az irányító hatóság (3) és (4) bekezdés szerinti indokolását,
d)-f)
(6)
43. § (1) Az irányító hatóság gondoskodik az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslatnak a Kormány elé történő terjesztéséről. Az éves fejlesztési keret elfogadására irányuló javaslat akkor terjeszthető a Kormány elé, ha az FKB annak a Kormány általi megtárgyalását javasolja.
(2) Az (1) bekezdés szerinti előterjesztéshez mellékelni kell a 42. § (5) bekezdésében felsorolt dokumentumokat.
43/A. § (1) Az irányító hatóság felelős az általa végrehajtott programhoz tartozó éves fejlesztési keret végrehajtásáért. Az irányító hatóság az éves fejlesztési keretben meghatározottaktól kizárólag a (2) bekezdésben meghatározott keretek között térhet el.
(2) Az irányító hatóság az éves fejlesztési keretben meghatározott felhívás
a) meghirdetésének időpontját legfeljebb két hónappal,
b) keretösszegét legfeljebb 20% mértékben
változtathatja meg.
44. § (1) Az éves fejlesztési keret módosítása során a 41/A-43. §-ban foglaltakat az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Ha az irányító hatóság nem az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium szervezetén belül került kialakításra, a folyó évre szóló éves fejlesztési keret módosítását az irányító hatóság az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternél kezdeményezi, annak indokoltsága bemutatásával.
(3) Az adott évre szóló éves fejlesztési keretet negyedévente egy alkalommal lehet módosítani.
(3a) A (3) bekezdéstől eltérően a 87. § (1) bekezdés c) pontja szerinti döntéssel összefüggésben az éves fejlesztési keretet soron kívül módosítani szükséges.
(4) Az irányító hatóság minden negyedévben a 43/A. § (2) bekezdésben foglaltak által meg nem engedett eltérés engedélyezése céljából az éves fejlesztési keret módosítását kezdeményezi.
(5) Ha az irányító hatóság által érvényesített eltérés előreláthatóan nem haladja meg a 43/A. § (2) bekezdésében meghatározott kereteket, az éves fejlesztési keretet nem szükséges módosítani.
(6) Ha a Kormány az éves fejlesztési keretet az erre irányuló szabályszerű javaslat nyomán módosítja, akkor a felhívás módosított meghirdetési időpontjára és módosított keretére kell alkalmazni a 43/A. § rendelkezéseit.
(7) Ha az éves fejlesztési keretből valamely felhívás törlésre került, a benyújtott támogatási kérelmek tekintetében jogosultsági ellenőrzésre, tartalmi értékelésre és döntéshozatalra nem kerül sor, amelyről az irányító hatóság a támogatást igénylőt tájékoztatja.
44/A. §
44/B. § A 44. § (3) és (4) bekezdése nem alkalmazható akkor, ha
a) jogszabály vagy a program módosítása miatt szükséges az éves fejlesztési keret módosítása, és az éves fejlesztési keret módosításának tárgya, mértéke, illetve módja a jogszabály vagy a program módosulásának átvezetéséhez szükséges kereteket nem lépi túl,
b) az éves fejlesztési keretben kiemelt projekt támogatást igénylőjeként (kedvezményezettjeként) meghatározott személy megváltozik, és az éves fejlesztési keret módosítása ennek átvezetésére irányul,
c) az éves fejlesztési keretben szereplő kiemelt projekt támogatást igénylő a megjelent kiemelt felhívásra a folyó év végéig előreláthatóan nem nyújtja be támogatási kérelmét.
44/C. § (1) Az operatív program egyes prioritásai vonatkozásában történő többlet-kötelezettségvállalás az éves fejlesztési keret módosításával kezdeményezhető.
(2) Az éves fejlesztési keret módosítására irányuló előterjesztésben részletesen be kell mutatni a tervezett többlet-kötelezettségvállalás indokait, az egyes konstrukciók közötti megoszlását, valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter álláspontját.
(3) Az éves fejlesztési keret (1) bekezdés szerinti módosítását követően az irányító hatóság vezetője köteles projektenként vagy a Kormány egyedi döntése esetén felhívásonként a Kormány előzetes jóváhagyását kérni a kötelezettségvállalás megtételéhez, ha a kötelezettségvállalás a prioritás (1) bekezdés szerint megemelt keretösszegén belül a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszeget meghaladó rész terhére történne.
(4) Ha kormányhatározat operatív program prioritására maximális kötelezettségvállalási szintet állapít meg, akkor a (3) bekezdéstől eltérően a Kormány projektenkénti, illetve felhívásonkénti előzetes jóváhagyására csak akkor van szükség, ha a kötelezettségvállalás a prioritásnak e kormányhatározatban megállapított maximális kötelezettségvállalási szintjét meghaladná.
VIII. FEJEZET
A FELHÍVÁSOK ELŐKÉSZÍTÉSE ÉS MEGHIRDETÉSE
21. A felhívás előkészítése
45. § (1) Az éves fejlesztési keret Kormány általi jóváhagyását követően az irányító hatóság a felhívásokat kiegészíti a megjelentetéshez szükséges részletes információkkal.
(2) Az irányító hatóság a felhívásokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által rendelkezésre bocsátott sablondokumentumok alapján,
a) a szakpolitikai felelős,
b) a Vidékfejlesztési Program esetén a kifizető ügynökség, valamint
c) területi program esetén a területi szereplő
bevonásával készíti el.
(2a) A felhívás az irányító hatóság vezetője által jóváhagyott tartalommal hirdethető meg. Az irányító hatóság felelőssége a felhívás e rendelet és a vonatkozó uniós jogi aktusok rendelkezéseivel való összhangjának megteremtése.
(3) A felhívás nem minősül az Ávr. 45. § (1) bekezdése szerinti kötelezettségvállalásnak.
46. § (1) A felhívás tartalmazza legalább
a) a felhívás nevét, keretösszegét,
b) a támogatást igénylők körét,
c) a megítélhető támogatás összegét, mértékét,
d) a fejlesztések indokoltságát, célját és a megvalósítandó számszerűsíthető eredményeket,
e) az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával megvalósuló felhívás esetén a kedvezményezettnek az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. és II. melléklete szerinti indikátorokhoz kapcsolódó adatgyűjtési és adatszolgáltatási kötelezettségét,
f) a támogatható tevékenységeket és a támogatás igénybevételével kapcsolatos követelményeket,
g) a projekt-kiválasztási szempontokat,
h) a horizontális követelményeket,
i) az elszámolható költségeket,
j) a támogatási kérelem benyújtásának módját, helyét és határidejét,
k) standard és egyszerűsített kiválasztási eljárás esetén azt, hogy a támogatási kérelem a felhívás közzétételét követő harmincadik nap előtt nem nyújtható be,
l)
m) a támogatási kérelemhez csatolandó mellékletek listáját,
n) a támogatási intézkedésre vonatkozó támogatási kategóriát és az arra vonatkozó szabályokat, és
o) a projektkiválasztásra vonatkozó eljárásrendet és további részletes információkat tartalmazó dokumentumok elérhetőségét.
(1a) A terület-, illetve állatlétszám alapú támogatásokra vonatkozó felhívásokban nem kell szerepeltetni az (1) bekezdés h) és n) pontjában meghatározott tartalmi elemeket, az (1) bekezdés d) és i) pontjában meghatározottakat a terület-, illetve állatlétszám alapú intézkedés céljától függően kell alkalmazni.
(1b) A gazdaságfejlesztést célzó projekt megvalósítására irányuló felhívásnak - ha a támogatás igénylésére jogosultak köre a közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaságokra, illetve a költségvetési szervekre is kiterjed - az (1) bekezdésben foglaltakon túl tartalmaznia kell azt is, hogy közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság, illetve központi költségvetési szerv csak akkor nyújthat be támogatási kérelmet, ha ahhoz a Kormány előzetesen hozzájárult.
(2) Kiemelt projekt megvalósítására irányuló felhívásnak az (1) bekezdésben foglaltakon túl - a technikai segítségnyújtás kivételével - tartalmaznia kell
a) a fejlesztések felsorolását,
b) a fejlesztésekhez rendelt indikatív kereteket kedvezményezettenként,
c)-e)
(3) Az irányító hatóságnak a felhívást a program céljai alapján, az egységes dokumentum-sablonok, elszámolhatósági szabályok, eljárásrendi megoldások alkalmazásával, az adminisztratív terhek, szabályozási kötöttségek minimalizálásával, a támogatási konstrukciók közötti szinergia és az elhatárolás biztosításával, az abszorpciós célokra, az eredményességi, teljesítmény-kerettel összefüggő szempontokra tekintettel kell kidolgoznia.
47. § (1) A támogatási kérelemben - a támogatást igénylő azonosításához szükséges adatokon túl - csak olyan információ kérhető, amely a projektkiválasztási szempontok alapján értékelésre kerül. A támogatási kérelemhez csatolandó mellékletként kizárólag a támogatást igénylő megfelelősége, alkalmassága és a projektjavaslat megfelelősége megítéléséhez az adott felhívás esetén szükséges mellékletek csatolása követelhető meg.
(2) A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló határidőt az irányító hatóság határozza meg. Ezen időszakon belül az irányító hatóság egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén egy vagy több értékelési szakaszt határozhat - standard eljárásrend esetén határoz - meg. Egy értékelési szakasz meghatározása esetén a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszak első és utolsó napja között legalább 30 napnak kell eltelnie. Több értékelési szakasz esetén az értékelési határnap és a következő értékelési szakasz első napja között szünet határozható meg. Ez a rendelkezés nem zárja ki az 53. §-ban foglaltak alkalmazását.
(2a) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter gondoskodik az általános szerződési feltételek, valamint a támogatási szerződés és a támogatói okirat sablonjának elkészítéséről és a www.palyazat.gov.hu oldalon történő közzétételéről.
(3) A támogatási szerződés és a támogatói okirat mintáját az irányító hatóság az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által rendelkezésre bocsátott támogatási szerződés sablon alapján készíti el a felhívás sajátosságainak figyelembevételével.
(4) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által kidolgozott, az elszámolható költségek nemzeti szabályait tartalmazó útmutatót az 5. melléklet tartalmazza.
(5) Az irányító hatóság gondoskodik arról, hogy a felhívás támogathatósági, jogi, monitoring és pénzügyi szempontból a jogszabályoknak, illetve egyéb szabályoknak megfelelő tartalommal készüljön el.
(6) A felhívásban a támogatást igénylőt tájékoztatni kell arról, hogy a vele kapcsolatos, a közhiteles adatbázisokban elérhető adatok vagy azok egy része az e rendelet hatálya alá tartozó szervezetek által felhasználásra kerülnek.
22. A felhívás meghirdetésének szabályai
48. § (1) Az irányító hatóság a felhívást - ide nem értve a kiemelt projektre vonatkozó felhívást - tíznapos határidő biztosításával társadalmi egyeztetésre bocsátja a www.palyazat.gov.hu oldalon.
(2) A társadalmi egyeztetés során véglegesített felhívást az irányító hatóság legalább harminc nappal az éves fejlesztési keretben meghatározott meghirdetési időpont előtt elektronikus formában megküldi véleményezés céljából az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek.
(3) Az elektronikus megküldést követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter gondoskodik a felhívás tárgya szerint érintett társadalmi és szakmai szervezetek véleményének kikéréséről.
(4) Pénzügyi eszköz esetén az (1)-(3) bekezdést az ahhoz kapcsolódó termék dokumentációra is alkalmazni kell.
49. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az egységes formai és tartalmi követelmények - ennek részeként horizontális követelmények -, a felhívások közötti összhang biztosítása, valamint az állami támogatási szabályoknak való megfelelés céljából minőségbiztosítás keretében megvizsgálja a felhívást. Ha az irányító hatóság a felhívást és az ahhoz tartozó mellékleteket nem
a) e rendelettel,
b)
c) az állami támogatási szabályokkal,
d) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által kiadott és jóváhagyott egységes dokumentum-sablonokkal, vagy
e) az adott program, illetve más program valamely felhívásával,
f) vonatkozó egyéb jogszabályokkal, valamint kötelezően alkalmazandó európai uniós jogi aktussal
összhangban készíti el, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a felhívást 10 napon belül visszaküldi átdolgozás céljából az irányító hatóság részére.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter egyetértése esetén, illetve a felhívás átdolgozását követően az irányító hatóságot tájékoztatja, és a megküldött felhívást - kivéve a technikai segítségnyújtási projektek felhívását - az éves fejlesztési keretben foglalt meghirdetési időpontban közzéteszi a www.palyazat.gov.hu oldalon.
(3) A végleges dokumentáció megjelentetése előtt az irányító hatóság köteles az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter ügyfélszolgálati feladatait ellátó szervezeti egységét a megjelenő felhívással kapcsolatban felmerülő lehetséges kérdések megválaszolására felkészíteni.
(4) Pénzügyi eszköz esetén, az (1) és (2) bekezdés alkalmazásában felhívás helyett termékleírást kell érteni.
50. § (1) Az irányító hatóság - az egycsatornás ügyfélszolgálat útján - a támogatási kérelmek benyújtásának utolsó napját megelőző tizennegyedik napig biztosítja, hogy a támogatást igénylők kérdéseket tehessenek fel, és azokra ésszerű határidőn, de legkésőbb a kérdés beérkezését követő hét napon belül tájékoztatást kapjanak.
(2) Az ügyfél-tájékoztatási rendszer működtetése során az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által az irányító hatóság számára készített ügyfélkezelési és információszolgáltatási kézikönyvet kell alkalmazni, amely alapján az irányító hatósággal együttműködő egycsatornás ügyfél-tájékoztatási rendszer az ügyfélszolgálat minden pontján, azonos kiszolgálási színvonalon, azonos tartalmú tájékoztatást tud nyújtani.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter működteti és koordinálja azt az ügyfél-tájékoztatási rendszert, amely a fejlesztéspolitikai intézményrendszer programjaira kiterjedően nyújt tájékoztatást elektronikus, írásbeli és telefonos csatornákon keresztül, az irányító hatóságokkal együttműködő egyablakos ügyfél-tájékoztatási rendszer keretében.
51. § (1) Az irányító hatóság köteles az Ávr. szerinti adattartalmat a Kincstár Monitoring Rendszerrel való összhang biztosítása érdekében a felhívás meghirdetését követő legkésőbb tizenöt nappal a kincstár részére megküldeni.
(2) A Kincstár Monitoring Rendszer által az interfész specifikáció alapján kért adatok közül az irányító hatóság részére rendelkezésre bocsátott forrástérkép-azonosítót az irányító hatóság rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
23. A felhívások módosítása és felfüggesztése
52. § (1) Ha a program, az éves fejlesztési keret, valamely jogszabály módosítása miatt vagy egyéb okból szükségessé válik a felhívás módosítása, az irányító hatóság haladéktalanul módosítja a felhívást és erről - a módosítások kiemelésével - közleményt is készít. Az irányító hatóság a módosított felhívást és a közleményt megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a 49. § (1) bekezdése alapján elvégzi a módosított felhívás minőségbiztosítását, továbbá a közleményt és a módosított felhívást - szükség esetén a javasolt pontosítások átvezetését követően - közzéteszi. Ha a felhíváshoz az elektronikus kitöltőprogram már rendelkezésre áll, és a felhívás módosítása miatt a kitöltőprogramot is módosítani kell, akkor az irányító hatóság köteles haladéktalanul gondoskodni a benyújtás lehetőségének felfüggesztéséről a módosított kitöltőprogram megjelenéséig.
(3) A támogatást igénylő, ha a támogatási kérelmet a módosítás előtti feltételekkel nyújtotta be, a felhívás módosítása miatt nem kerülhet kedvezőtlenebb helyzetbe azzal szemben, aki a támogatási kérelmet a módosított feltételeknek megfelelően nyújtotta be. Ha a felhívás módosítása miatt a módosítás előtti feltételekkel benyújtott támogatási kérelmek nem értékelhetőek, korrekciót kell elrendelni.
(4) Ha a módosított felhívás közzététele
a) a támogatási kérelem benyújtásának első lehetséges határnapját megelőző nyolc napon belül történik, támogatási kérelem a módosított felhívásban meghatározott napon, de legkorábban a módosított felhívás közzétételét követő nyolcadik napon nyújtható be,
b) a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban történik, a módosított felhívás közzétételét követő legalább nyolc napig biztosítani kell a támogatási kérelem benyújtásának lehetőségét az 53. § (1) bekezdésében meghatározott kivétellel.
(5) A módosított felhívás közzététele során biztosítani kell, hogy az adott felhívás korábban közzétett dokumentumai - közzétételük időpontjával együtt - elérhetőek legyenek a www.palyazat.gov.hu oldalon.
53. § (1) Ha a támogatásra rendelkezésre álló - EMVA esetén fókuszterületenként is meghatározott - kötelezettségvállalási keret kimerül - ide értve a felhívás keretösszegének csökkentését is - vagy annak kimerülése előre jelezhető, az irányító hatóság a benyújtási határidő előtt a benyújtás lehetőségét felfüggesztheti vagy a felhívást lezárhatja, és az erről szóló tájékoztatást az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek közzétételre megküldi.
(1a) Szakaszos elbírálás alkalmazása esetén a benyújtási lehetőség felfüggesztése vagy lezárása csak a felhívásban rögzített szakasz zárásának időpontját követő naptól lehetséges.
(1b) A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban az adott szakasz felfüggesztése vagy lezárása az erről szóló döntés közzétételét követő nyolcadik naptól lehetséges.
(1c) Folyamatos elbírálás alkalmazása esetén a benyújtási lehetőség felfüggesztése vagy a felhívás lezárása csak az erről szóló döntés közzétételét követő harmadik naptól lehetséges.
(2) Ha a felfüggesztés dátuma előtt benyújtott támogatási kérelmekről hozott döntést követően a támogatásra rendelkezésre álló keret nem merült ki, a felfüggesztést meg lehet szüntetni és új benyújtási határidőt lehet meghatározni.
53/A. § Pénzügyi eszköz esetén, ezen alcím alkalmazásában felhívás helyett termékleírást, támogatási kérelem helyett kérelmet kell érteni.
IX. FEJEZET
KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK
54. § A támogatási kérelmek elbírálása
a) standard,
b) kiemelt,
c) egyszerűsített,
d) területi, vagy
e) közösségvezérelt helyi fejlesztés
kiválasztási eljárásrend keretében történhet.
54/A. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, a támogatási kérelmekről standard eljárásban kell dönteni.
(2) Standard kiválasztási eljárásrendben kell elbírálni különösen
a) a közfeladat megvalósítására irányuló projekt támogatási kérelmét abban az esetben, ha a forrásokat az éves fejlesztési keretben a lehetséges támogatást igénylők között nem osztották fel,
b) a HACS-ok által benyújtott helyi fejlesztési stratégiák kiválasztására irányuló kérelmet, és
c) a Vidékfejlesztési Programból finanszírozott, nem terület-, illetve állatlétszám alapú támogatásokra irányuló kérelmet.
54/B. § Kiemelt kiválasztási eljárásrendben kell dönteni a támogatási kérelemről a következő feltételek együttes fennállása esetén:
a) a Kormány az éves fejlesztési keretben döntött a támogatást igénylőről, a projekt tárgyáról, meghatározta az egyes végrehajtandó projektekkel kapcsolatos szakmai elvárásokat, a hozzá kapcsolódó legmagasabb támogatást és végrehajtási határidőket a technikai segítségnyújtás kivételével,
b) a támogatás közfeladat megvalósítására vagy általános közérdekű feladat ellátására irányul, és nemzetgazdasági érdeket szolgál.
54/C. § (1) Egyszerűsített kiválasztási eljárásrendben kell dönteni a támogatási kérelemről, ha a támogatást igénylő jogosultsága és a felhívásban előírt mérlegelést nem igénylő értékelési szempontok vizsgálatára kerül sor, és
a) nem állnak fenn a kiemelt kiválasztási eljárásrend feltételei, vagy
b) a Vidékfejlesztési Programból finanszírozott terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások esetén.
(2) Ha a projektek lehetséges elszámolható összköltsége legfeljebb 300 millió forint, és a felhívás keretében mikro, kis- és középvállalkozás is benyújthat támogatási kérelmet, kizárólag egyszerűsített kiválasztási eljárásrendet kell alkalmazni.
(3) Kutatás-fejlesztésre vagy innovációra irányuló fejlesztések és a Vidékfejlesztési Programból finanszírozott, nem terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások esetében, ha a (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak, az irányító hatóság standard eljárást is alkalmazhat.
(4) A Magyar Halgazdálkodási Operatív Program keretében meghirdetett felhívások esetében, ha (2) bekezdésben meghatározott feltételek fennállnak, az irányító hatóság a (2) bekezdésében meghatározott elszámolható összköltségnél kisebb összeget is meghatározhat.
54/D. § Területi kiválasztási eljárásrendben kell dönteni a főváros, a megye és a megyei jogú város ITP-je keretében támogatandó projektek támogatási kérelmeiről a területi programok esetén, ahol a program a területi kiválasztási eljárásrend alkalmazását írja elő.
54/E. § Közösségvezérelt helyi fejlesztés kiválasztási eljárásrendet kell alkalmazni a programokban meghatározott esetben.
55. § Ahol a XVII-XXVI. fejezet és a XXIX. fejezet - ide nem értve a 172. § (6) bekezdését, a 180. § (1) és (4) bekezdését, a 185-190. §-t, valamint a 197. § (4) és (7) bekezdését -, továbbá az 1. melléklet VI-XIII. fejezete - ide nem értve a 151.1. pontot, a 178.1. pontot, a 269.3-269.5. pontot, a 328.6. pontot és a 329.2. pontot - irányító hatóságot említ a kifizető ügynökség nevesítése nélkül, azon EMVA forrás esetén kifizető ügynökséget kell érteni.
X. FEJEZET
KIEMELT KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSREND KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
56. § (1) Az irányító hatóság a felhívás közvetlen megküldésével az éves fejlesztési keretben nevesített támogatást igénylőt felkéri a támogatási kérelem felhívásban meghatározott időpontban történő, az 58-59. § szerinti benyújtására.
(2) Az irányító hatóság a támogatási kérelem értékelését az 58-63. §-ban foglaltak szerint végzi és a 65-68. § szerint terjeszti fel döntésre az irányító hatóság vezetőjének.
(3) Ha a projekt megvalósítása nem kezdhető meg, a döntést követően a támogatást igénylő és az irányító hatóság a projekt megvalósításának előkészítésére és a megvalósításának támogatására támogatási szerződést köt.
(4) Egy projekt megvalósítása akkor kezdhető meg, ha a projekt megvalósítása megkezdéséhez szükséges közbeszerzési vagy feltételes közbeszerzési eljárás lefolytatását megkezdték, vagy a projekt megvalósításának megkezdéséhez szükséges szerződést megkötötték. A megvalósítás megkezdhetőségének további feltételeit az IH a felhívásban határozhatja meg.
56/A. § (1) Az 56. § (3) bekezdése szerinti esetben a támogatási szerződés megkötésével egyidejűleg az irányító hatóság projektfejlesztést kezdeményezhet a támogatást igénylővel. A projektfejlesztés célja a felhívásban meghatározott feltételeknek megfelelő projektdokumentáció ütemezett kidolgozásának elősegítése.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés a XV. Fejezetben foglaltakon túl tartalmazza legalább:
a) a támogatást igénylő jogait és kötelezettségeit a projektfejlesztés során,
b) a közfeladatot érintő fejlesztés előkészítésének ütemezését, az előkészítés főbb mérföldköveit,
c) a projektdokumentáció elkészítésére rendelkezésre álló határidőt, valamint a hozzá kapcsolódó feltételeket és szankciókat,
d) a projekt-előkészítési költségek elszámolhatóságának és a támogatás folyósításának feltételeit, az esetleges szankciókat,
e) a projektmegvalósítás finanszírozásának és a támogatás folyósításának feltételeit,
f) a projektmegvalósítás finanszírozásához szükséges szerződésmódosítás szabályait,
g) az irányító hatóság által meghatározott egyéb feltételeket.
(3) Ha a kedvezményezett a (2) bekezdés b) és c) pontja szerinti határidőket elmulasztja, az irányító hatóság a támogatási szerződéstől elállhat.
56/B. § (1) A projektfejlesztés során az irányító hatóság feladatai:
a) a fejlesztés elindításához szükséges engedélyezési, közbeszerzési, kiviteli tervezési eljárások figyelemmel kísérése és elősegítése,
b) a támogatási szerződésben meghatározott mérföldkövek teljesülését igazoló dokumentáció jóváhagyása,
c) a felhívásban meghatározott szakmai kritériumok teljesítésének ellenőrzése,
d) a projektdokumentáció elkészítésének szakmai támogatása,
e) indokolt esetben projektfejlesztés biztosítása az adott szakpolitikai felelős szervezeti egységével,
f) a projektek költséghatékonyságának, ár-érték arányának és fenntarthatóságának elősegítése.
(2) A kedvezményezett a projektfejlesztés során köteles:
a) együttműködni az irányító hatósággal,
b) a projektfejlesztés keretében szervezett személyes egyeztetéseken személyesen vagy hivatalos képviselő útján részt venni,
c) az irányító hatóság által a rendelkezésére bocsátott dokumentumokat, segédleteket felhasználni a projektdokumentáció kidolgozásához,
d) a mérföldkövekhez kapcsolódó, az irányító hatóság által kért dokumentumokat elkészíteni,
e) a támogatási szerződésben meghatározott határidőket betartani,
f) a támogatási szerződésben meghatározott időpontban a projektdokumentációt benyújtani.
(3) A projektfejlesztés folyamatát - ideértve az elektronikus úton történt egyeztetéseket is - dokumentálni kell. A projektfejlesztés során történt személyes egyeztetésekről az irányító hatóság és a kedvezményezett aláírásával ellátott emlékeztetőt kell készíteni.
56/C. § A kedvezményezett az 56/A. § (2) bekezdés c) pontja szerinti határidőig szerződésmódosítási bejelentés keretében benyújtja a projektdokumentációt, amelyet az irányító hatóság a felhívásban előírt értékelési szempontok szerint megvizsgál. Ha a projektdokumentáció az irányító hatóság által a felhívásban meghatározott értékelési szempontoknak megfelel, az irányító hatóság az 56. § (3) bekezdése szerinti szerződést módosítja a projekt megvalósítása érdekében.
56/D. § Az 56. § (3) és (4) bekezdését, valamint az 56/A-56/C. §-t nem kell alkalmazni a kizárólag előkészítésre irányuló projektek esetén.
XI. FEJEZET
TERÜLETI KIVÁLASZTÁSI RENDSZER (TKR) ELJÁRÁSREND KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
57. § (1) A területi szereplők a monitoring bizottság által jóváhagyott kiválasztási szempontrendszer alapján elkészítik az ITP-ket és benyújtják a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program Irányító Hatóság működtetéséért felelős miniszter részére.
(2) ITP-ket a területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelős miniszter javaslatára az irányító hatóság döntésre felterjeszti a Kormány részére.
(3) A Kormány egyedi ügyben hozott nyilvános határozatot tesz közzé az egyes ITP-kről, amely tartalmazza:
a) az elfogadott ITP megnevezését,
b) az ITP-t végrehajtó területi szereplő megnevezését,
c) az ITP teljes 7 éves forráskeretét,
d) az ITP végrehajtása révén elérendő indikátor célértékeket,
e) az intézkedés, valamint tematikus célkitűzés szerinti forrásallokációt.
(4) Az ITP módosítását évente két alkalommal, április 30-ig és december 31-ig kezdeményezheti a területi szereplő. Már megjelent felhívás keretösszege csökkentését kizárólag az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (4) bekezdése hatálya alá tartozó területi szereplő kezdeményezheti, ha a támogatási kérelmet kizárólag a területi szereplő, az általa vezetett konzorcium vagy a - közvetlenül vagy közvetve - többségi tulajdonában lévő gazdasági társaság nyújthatja be.
(5)
57/A. § (1) Ha a területi kiválasztási rendszer eljárásrendben meghirdetett felhívásra kizárólag egy területi szereplő, az általa vezetett konzorcium, vagy olyan közvetlenül vagy közvetve állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő gazdasági társaság nyújthat be támogatási kérelmet, amelyben a területi szereplő többségi tulajdonnal rendelkezik, a X. és XII. Fejezet kiemelt eljárásrendre vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal, hogy a felhívás erre irányuló rendelkezése alapján döntés-előkészítő bizottság hívható össze.
(2) Ha a felhívásra nem kizárólag a területi szereplő vagy az általa vezetett konzorcium nyújthat be támogatási kérelmet, - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a XII. Fejezet standard eljárásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a döntés-előkészítő bizottság tagjainak száma két fő, tagjai az irányító hatóság és a területi szereplő által delegált egy-egy fő. Csak azon támogatási kérelmek támogathatók, amelyekben megjelölt támogatandó tevékenységet a döntés-előkészítő bizottság területi szereplő által delegált tagja is támogatásra javasolta.
(3) Ha a felhívásra nem kizárólag a területi szereplő vagy az általa vezetett konzorcium nyújthat be támogatási kérelmet és a felhívásra az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (4) bekezdését kell alkalmazni, a XII. fejezet standard eljárásra vonatkozó szabályait kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy
a) döntés-előkészítő bizottságot nem kell felállítani,
b) a nem a területi szereplő által benyújtott támogatási kérelmeket az irányító hatóság felkérésére a felhívásban megjelölt megyei jogú város a felhívásban meghatározott területi értékelési szempontok alapján értékeli.
(4) A területi szereplő által delegált tag a döntés-előkészítő bizottságban a területi szereplő közgyűlése határozatában hozott döntési javaslatot képviseli.
XI/A. FEJEZET
AZ EMVA, ILLET VE AZ ETHA FORRRÁSBÓL SZÁRMAZÓ TÁMOGATÁSOKRA VONATKOZÓ TOVÁBBI ÉS ELTÉRŐ SZABÁLYOK
57/B. § (1) EMVA forrásból támogatott intézkedésekben való részvételre vonatkozó kérelmet az a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett nyújthat be, aki vagy amely kérelemre nyilvántartásba vett besorolású ügyfélként szerepel a kifizető ügynökség által vezetett ügyfél-nyilvántartási rendszerben.
(2) A támogatási kérelem, az egységes kérelem, a kifizetési igénylés benyújtása során a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett helyett az ügyfél-nyilvántartási rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett besorolású meghatalmazott is eljárhat. A meghatalmazás nyilvántartásba vételének és megszüntetése bejelentésének szabályait az 1. melléklet 8/A.1-8/A.7. pontja határozza meg.
(3) A nyilvántartásba vételre, az adatváltozások bejelentésére, az adatok kezelésére, védelmére és szolgáltatására, közzétételére, valamint a kifizető ügynökség által működtetett nyilvántartási rendszerekre a 2007. évi XVII. törvény III. Fejezetének rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Ha a felhívás úgy rendelkezik, akkor az 58. § (2) bekezdésétől eltérően a támogatási kérelem, egységes kérelem, kifizetési igénylés benyújtását, illetve a hozzájuk kapcsolódó eljárási cselekményeket ügyfélkapun keresztül kell intézni.
(5) A (4) bekezdés szerinti esetben az e rendelet szerint elektronikus úton megküldött dokumentumokat és az azokról szóló értesítést a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett ügyfélkapujára kell megküldeni. A kézbesítésre ez esetben is a XXIX. Fejezetben foglaltakat kell alkalmazni.
(6) A 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 11. cikk (4) bekezdésében meghatározott előzetes ellenőrzés során a kapcsolattartás kizárólag elektronikus úton történik.
57/C. § (1) A felhívás eltérő rendelkezése hiányában a támogatást igénylő felhívásonként csak egy támogatási kérelmet nyújthat be.
(2) A terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások esetén az erre vonatkozó felhívásban, a mezőgazdasági kockázatkezelési támogatások esetén az erre vonatkozó felhívásban vagy jogszabályban meghatározott feltételek alapján a támogatást igénylő minden évben egységes kérelmet nyújthat be. A támogatást igénylő az egységes kérelemben megjelöli, hogy a felhívásban megjelölt mely jogcímekre, intézkedésekre vonatkozik az igénylése.
(3) A benyújtott egységes kérelemben változtatásokat a tárgyévben meghirdetett benyújtási határidőig lehet megtenni.
(4) A felhívás eltérő rendelkezése hiányában a támogatási kérelem benyújtására nyitva álló határidő utolsó napját követően a támogatási kérelemben szereplő támogatási alapra, illetve összegre nézve módosítási kérelem nem nyújtható be. A támogatás alapját adott intézkedésre vonatkozóan a felhívás határozza meg.
(5) Ha terület-, illetve állatlétszám alapú támogatási kérelem kiválasztása során tisztázó kérdés alkalmazására kerül sor, annak eredménye nem vezethet a támogatási összeg növelésére. Terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások kiválasztási eljárása során szóbeli egyeztetésre nem kerülhet sor.
(6) EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén az adategyeztetés nem minősül hiánypótlásnak, tisztázó kérdésnek azzal, hogy az adategyeztetés időtartama nem számít bele az eljárás időtartamába.
(7) EMVA forrásból nyújtott,
a) egységes kérelemmel érintett vagy
b) az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 17. cikk (5) bekezdése, 19. cikk (1) bekezdés a) pont iii) alpontja, 27. cikke vagy 28. cikk (9) bekezdése alapján nyújtott
támogatás esetén a felhívás rendelkezhet úgy, hogy a támogatás igénybevételére benyújtott támogatási kérelem magában foglalja a kifizetési igénylést is.
(8) EMVA forrásból támogatott intézkedés esetén az irányító hatóság és a kedvezményezett között létrejött támogatási jogviszony alanya lesz a kifizető ügynökség a KAP rendelet 7. cikke és az 55. § alapján az előleg-, illetve a kifizetési igénylés benyújtását követően.
(9) EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén, ha mérlegelést nem igénylő jogkövetkezményt kötelezően kell alkalmazni, úgy az a kifizetési igénylésről hozott döntésbe foglalható.
57/D. § (1) Ha a támogatási kérelmekről hozott döntést megelőzően a KAP rendelet 74. cikke szerinti ellenőrzést kell lefolytatni, akkor a kérelmek hiánytalan beérkezését követően, a KAP rendelet 74. cikke alapján végzett ellenőrzések lezárását követő harminc napon belül kell dönteni.
(2) Ha közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus vagy felhívás alapján kérelmeket együttesen kell benyújtani vagy a benyújtott kérelmek bírálata egymással tartalmilag összefügg, az irányító hatóság a kérelemről a kérelmekre vonatkozó, valamennyi közös ellenőrzés lezárását követően, a közvetlenül alkalmazandó európai uniós rendelkezés szerinti határidőn belül dönt.
57/E. § (1) EMVA és ETHA forrásból támogatott intézkedésben való részvétel feltételeinek már a támogatási kérelem benyújtásakor fenn kell állniuk, kivéve a felhívás vagy mezőgazdasági kockázatkezelési támogatások esetén jogszabály eltérő rendelkezése esetén.
(2) A támogatási kérelmekről szakaszos elbírálással a felhívásban rögzített támogatási mértékek alapján, és az egyes intézkedésekre elkülönített forrás figyelembevételével
a) rangsor állításával,
b) arányosítással, vagy
c) az a) vagy b) pontban rögzített eszköz és a benyújtás sorrendjének együttes alkalmazásával kell dönteni.
(3) A bírálat során létrejött pontegyenlőség esetén a rangsorban előnyt élvez az a támogatási kérelem
a) amelynek tartalma megfelel a felhívásban meghatározott részletes ajánlásnak a támogatott művelet megvalósításának legjobb gyakorlatáról, vagy
b) amelyet korábban nyújtottak be, ha az a) pont alapján nem lehet különbséget tenni.
(4) Ha a támogatási kérelem nem valósítja meg maradéktalanul a támogatás részletes feltételeit megállapító felhívás szerinti célkitűzéseket, a kérelmet, illetve - ha a támogatási kérelem részekre bontható - a kérelem érintett részét el kell utasítani.
(5) Az EMVA és ETHA forrásból származó támogatások esetében nem lehetséges a támogatási kérelem feltétellel történő támogatása.
57/F. § A mezőgazdasági biztosítások díjtámogatására vonatkozó intézkedések esetén e rendeletben foglaltakat a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni.
57/G. § (1) EMVA forrás esetében a KAP rendelet VI. címében meghatározott kölcsönös megfeleltetés hatálya alá tartozó ellenőrzés alapján hozott döntésben szereplő megállapítások szolgálnak a kölcsönös megfeleltetési rendszer szabályainak megsértése miatti igazgatási bírság jogalapjául. A kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése miatti jogkövetkezményről a kifizető ügynökség rendelkezik, amely nem érinti a külön jogszabályban foglaltak szerinti egyéb jogkövetkezményeket.
(2) A kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése miatti jogkövetkezmény megállapításánál mérlegelni kell az eset összes körülményét, a kedvezményezett magatartásának - gondatlan vagy szándékos tevékenységének, illetve mulasztásának - súlyát, gyakoriságát, továbbá azt, hogy a kedvezményezett, vagy meghatalmazottja, alkalmazottja, tagja az adott helyzetben a tőle elvárható körültekintéssel járt-e el. A körülmények mérlegelése alapján a megállapított jogsértés súlyához igazodó igazgatási bírságot kell kiszabni.
57/H. § (1) EMVA és ETHA forrásból megvalósuló támogatások esetében, ha a támogatási jogviszony létrejöttét megelőzően a támogatást igénylő meghal, a felhívás eltérő rendelkezése hiányában az örökössel nem köthető támogatási szerződés, az örökös részére nem adható ki támogatói okirat.
(2) A kedvezményezett halála esetén a kifizető ügynökség a hagyatékátadó végzésben vagy öröklési bizonyítványban meghatározott támogatási összeget az örökös részére utalja. Ha a hagyatékátadó végzés vagy öröklési bizonyítvány nem rendelkezik a támogatás összegéről, az ügyfél örököse jogosult - több örökös esetében örökrészük arányában örökösei jogosultak - a támogatás igénybevételére.
(3) Ha a hagyatékátadó végzés vagy öröklési bizonyítvány nem rendelkezik a támogatás jellegű jogosultságról, az ügyfélnek azon örököse (több örökös esetében azon örökösei örökrészük arányában) válik jogosulttá, aki a támogatás jellegű jogosultsághoz kötődő vagyontárgyat - így különösen: földterület, állatállomány - örökölte. Ha a támogatás jellegű jogosultsághoz kötődő vagyontárgyra vonatkozóan a hagyatékátadó végzés vagy öröklési bizonyítvány haszonélvezeti jogot állapít meg, a haszonélvezeti jog jogosultja válik a támogatásra jogosulttá.
(4) A támogatás átutalásának feltétele, hogy az örököst vagy a haszonélvezeti jog jogosultját annak kérelmére az ügyfél-nyilvántartási rendszerben előzetesen nyilvántartásba vegyék.
(5) Az örökös vagy a haszonélvezeti jog jogosultja a kifizető ügynökséggel szemben fennálló követelését az örökhagyó halálát, illetve a jogelőd megszűnését követő három éven belül érvényesítheti okirattal igazolva, hogy jogosult a támogatás összegére, illetve a jogviszonyba való belépésre.
(6) Az EMVA-ból és az ETHA-ból finanszírozott, beruházási jellegű intézkedések esetén, felhívás eltérő rendelkezése hiányában, ha a kedvezményezett jogai és kötelezettségei nem oszthatóak, az örökhagyó helyére egy örökös, a jogelőd helyére egy jogutód léphet.
(7) Az EMVA-ból és az ETHA-ból finanszírozott intézkedések esetén felhívás eltérő rendelkezése hiányában, a jogutód ügyfél az azonos intézkedésre, azonos támogatási kérelem benyújtási időszakban benyújtott támogatási kérelmekkel összefüggő kifizetési kérelmeit együttesen köteles benyújtani.
(8) A felhívás erre vonatkozó rendelkezése szerint a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett halála esetén a kifizető ügynökség a kedvezményezettel annak halálakor együtt élt házastársa vagy törvényes örököse (a továbbiakban együtt: vélelmezett örökös) kérelmére a támogatás igénybevételéhez kapcsolódó eljárást megindítja. Ebben az esetben a kifizető ügynökség a szükséges eljárási cselekményeket a vélelmezett örökös bevonásával elvégzi, de érdemi döntést csak a jogerős hagyatékátadó végzés benyújtását követően hoz.
57/I. § (1) A kedvezményezett által a támogatás igénybevételével összefüggésben vállalt kötelezettségek teljesítésének időtartama alatt a mezőgazdasági üzem egészének vagy a kötelezettség vállalásával érintett részének átruházása csak a kötelezettségek átvállalásával lehetséges. Az átvállalással az átadó mentesül a kötelezettségek alól. Az átvállaló - a felhívás eltérő rendelkezése hiányában - csak egy személy lehet.
(2) A kötelezettség átvállalásához az irányító hatóság előzetes jóváhagyása szükséges.
57/J. § Az EMVA-ból finanszírozott intézkedések vonatkozásában a Vidékfejlesztési Programban meghatározott monitoring adatok gyűjtésének módjáról az irányító hatóság a felhívásban vagy közleményben rendelkezik.
57/K. §
57/L. § (1) Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett helyett és nevében az egyes eljárási cselekmények elektronikus ügyintézése során az ügyfél-nyilvántartási rendszerben kérelemre nyilvántartásba vett besorolású ügyfélként szereplő kamarai meghatalmazott jár el, a kamarai meghatalmazott a saját ügyfélkapuját használja az eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez.
(2) A kamarai meghatalmazás nyilvántartásba vételének és megszüntetése bejelentésének szabályait az 1. melléklet 8/A.8-8/A.11. pontja tartalmazza.
(3)
(4) A kamarai meghatalmazott eljárása esetén az irányító hatóság, illetve a kifizető ügynökség az adott kérelemmel kapcsolatos minden közlést a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére küld meg, kivéve az 57/B. § (6) bekezdése szerinti esetet.
(5) A kamarai meghatalmazott eljárása esetén, ha a természetes személy támogatást igénylő, illetve a természetes személy kedvezményezett ügyfélkapuval nem rendelkezik, továbbá, ha ügyfélkapuval rendelkezik, de úgy nyilatkozik, hogy postai úton történő közlést kér, akkor az irányító hatóságtól, illetve a kifizető ügynökségtől a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felé irányuló közléseket postai úton kell megküldeni. A kézbesítésre a XXIX. Fejezetben foglaltakat kell alkalmazni.
XII. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI KÉRELEM BENYÚJTÁSA ÉS ELBÍRÁLÁSA
24. A támogatási kérelem
58. § (1) A támogatást igénylőnek az irányító hatósághoz benyújtott támogatási kérelemmel kell igényelnie a támogatást.
(2) A támogatási kérelmet a felhívásban meghatározott elektronikus alkalmazással kell elkészíteni és benyújtani. A támogatási kérelem akkor minősül benyújtottnak, ha a támogatást igénylő a felhívás részeként közzétett nyomtatványon a támogatási kérelem elektronikus benyújtásáról nyilatkozott és a nyilatkozatot az egységes működési kézikönyvben és a felhívásban meghatározott módon az irányító hatósághoz benyújtotta.
(2a) Az 57/B. § (4) bekezdése szerinti benyújtás esetén a (2) bekezdést nem kell alkalmazni.
(3) A támogatást igénylő a támogatás igénylésével egyidejűleg hozzájárulását adja ahhoz, hogy a támogató
a) EMVA forrás esetén a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 57. cikk szerinti adatokat,
b) más ESB alap támogatásának elnyerése esetén
ba) a kedvezményezett nevét,
bb) a projekt tárgyát,
bc) az elnyert támogatás összegét,
bd) a döntés évét és a hónapját
nyilvánosságra hozza, valamint a támogatást igénylő által rendelkezésre bocsátott adatokat a vonatkozó jogszabályok figyelembevételével nyilvántartsa és kezelje.
(4) A támogatási kérelem monitoring és információs rendszerbe történő beérkezéséről a támogatást igénylő értesítést kap.
(5) A támogatási kérelem benyújtása, valamint a felhívásban meghatározott jogosultsági feltételek teljesítése nem jelent alanyi jogosultságot a támogatásra, arról csak a kiválasztási szempontokra és forrásra tekintettel hozható döntés.
(6) Ha a felhívás úgy rendelkezik, idegen nyelven kiállított dokumentum benyújtása esetében a támogatást igénylőnek csatolnia kell a dokumentum szakfordító vagy szakfordító-lektor által készített magyar nyelvű fordítását is.
(7) A támogatást igénylő a támogatási kérelmét a támogatási döntés meghozataláig elektronikusan - az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint - visszavonhatja. A támogatási kérelem visszavonását az irányító hatóság tudomásul veszi, és erről értesíti a támogatást igénylőt. A visszavonás tudomásulvételével szemben a támogatást igénylő nem élhet kifogással.
(8) EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén a (7) bekezdést a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
59. § (1) Ha a felhívás nem zárja ki, támogatási kérelmet a projekt megvalósítására létrehozott konzorcium is benyújthat.
(2) A konzorcium létrehozására irányuló, a felhívás részeként közzétett szerződés-tervezetben foglalt rendelkezéseket is tartalmazó konzorciumi szerződéssel a támogatási kérelem benyújtására jogosult támogatást igénylők arra vállalnak kötelezettséget, hogy a projektet a támogatási kérelemben meghatározott módon közösen megvalósítják.
(3) A konzorcium tagja csak az lehet, aki a felhívásban meghatározott követelményeknek megfelel és támogatásban részesülhet.
(4) A konzorciumot az irányító hatósággal szemben a konzorciumi tagok által a konzorciumi szerződésben kijelölt tag képviselheti.
(5) A konzorciumi tagoknak a támogatási szerződés megszegéséért való felelősségét a konzorciumi megállapodás rendezi.
25. A támogatási kérelem jogosultsági ellenőrzése
60. § (1) Az irányító hatóság a támogatási kérelem beérkezését követően, a felhívásban szereplő jogosultsági szempontok szerint, felhívásonként kialakított ellenőrzési lista alapján elvégzi a támogatási kérelem jogosultsági ellenőrzését. A mikro-, kis- és középvállalkozások számára is nyitva álló, standard kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívásokra, valamint a helyi vagy területi önkormányzatok számára is nyitva álló, standard vagy az 57/A. § (2) és (3) bekezdése szerinti kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívásokra benyújtott támogatási kérelmek esetén a jogosultsági ellenőrzés kizárólag a közigazgatási adatbázisokban, az irányító hatóság által létrehozott nyilvántartásokban rendelkezésre álló vagy közhiteles nyilvántartásokból elérhető adatok ellenőrzésére, az Áht. 50. § (1) bekezdése szerinti feltételeknek való megfelelésre, valamint a támogatási kérelemhez csatolandó mellékletek teljeskörűségének vizsgálatára irányulhat. EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén kivételt képezhet az olyan jogosultsági feltétel ellenőrzése, amely a programban meghatározásra került és ellenőrzésére - adatbázis és nyilvántartás hiányában - a támogatást igénylő által benyújtott dokumentumok alapján van lehetőség.
(2) Ha a támogatási kérelem megfelel a felhívásban meghatározott jogosultsági szempontoknak, az irányító hatóság tájékoztatja a támogatást igénylőt a kérelem jogosultsági szempontoknak való megfelelőségéről, és arról, hogy az irányító hatóság a támogatási kérelem tartalmi értékelését megkezdi.
(3) Ha a támogatási kérelem hiányos vagy hibás és ezért nem felel meg a felhívásban meghatározott jogosultsági szempontoknak, az irányító hatóság - ha az adott jogosultsági szempontot igazoló dokumentum hiánya vagy hibája hiánypótlás keretében pótoltatható és a felhívás lehetőséget nyújt a hiánypótlásra -, legalább öt, legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével, az összes hiány vagy hiba megjelölésével felszólítja a támogatást igénylőt támogatási kérelmének kijavítására. Hiánypótlásra egyszer van lehetőség.
(4) Ha a támogatást igénylő a nem hiánypótoltatható jogosultsági szempontoknak nem felelt meg, vagy a hiánypótlást hibásan, hiányosan vagy határidőn belül nem nyújtja be és ezért a támogatási kérelme nem felel meg a jogosultsági szempontoknak, az irányító hatóság a támogatási kérelmet elutasítja és erről a támogatást igénylőt értesíti.
(5) Egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén - a felhívás eltérő rendelkezése hiányában - hiánypótlásnak nincs helye.
(6) Ha az 58. § (2) bekezdése szerinti nyilatkozat hiányzik vagy hibás, vagy ha a postai úton vagy kiemelt projekt esetén személyesen benyújtott nyilatkozat a benyújtási határidőn túl került benyújtásra vagy tartalma nem egyezik meg az elektronikusan benyújtott nyilatkozattal, hiánypótlásnak nincs helye.
(7) A (4) bekezdés szerinti tájékoztatásnak tartalmaznia kell az elutasítás indokait és a kifogás benyújtásának lehetőségét, módját.
(8)
26. A támogatási kérelem tartalmi értékelése, döntéshozatal
61. § (1) A jogosultsági kritériumoknak megfelelő támogatási kérelmeket pontozással kell értékelni.
(2) Az (1) bekezdést
a) kiemelt kiválasztási eljárás,
b) területi kiválasztási eljárásrendben, ha a meghirdetett felhívásra kizárólag a területi szereplő vagy az általa vezetett konzorcium nyújthat be támogatási kérelmet, és
c) a felhívás eltérő rendelkezése hiányában terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások
esetén nem kell alkalmazni.
(3) Egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén
a) folyamatos elbírálás esetén a beérkezés sorrendjében kell a támogatási kérelmeket jogosultsági és tartalmi értékelésre bocsátani, valamint a felhívásban előírt mérlegelést nem igénylő értékelési szempontoknak való megfelelés alapján kell a támogathatóságukról dönteni,
b) szakaszos elbírálás esetén legkésőbb a felhívásban rögzített szakasz zárását vagy beadási határnapját követően kell a támogatási kérelmeket jogosultsági és tartalmi értékelésre bocsátani, és az egy szakaszban beérkezett kérelmek támogathatóságáról a felhívásban előírt mérlegelést nem igénylő értékelési szempontoknak való megfelelés szerinti sorrendisége alapján kell dönteni,
c) az egységes kérelemben benyújtott vagy egyéb terület-, illetve állatlétszám alapú támogatás igénybevételére benyújtott kérelem alapján akkor ítélhető meg támogatás, ha az megfelel a felhívásban meghatározott valamennyi feltételnek.
(4) Standard kiválasztási eljárásrend esetén szakaszos elbírálást kell alkalmazni, amely során legkésőbb a felhívásban rögzített szakasz zárását vagy beadási határnapját követően kell a támogatási kérelmeket jogosultsági és tartalmi értékelésre bocsátani, és az egy szakaszban beérkezett kérelmek támogathatóságáról a felhívásban előírt tartalmi értékelési szempontoknak való megfelelés szerinti sorrendiségük alapján kell dönteni.
(5) Kiemelt kiválasztási eljárásrend esetén a támogatási kérelmek tartalmi értékelése során azt kell vizsgálni, hogy a határidőig benyújtott támogatási kérelmek megfelelnek-e a felhívásban előírt értékelési szempontoknak. A 102. § (2) bekezdése kivételével, ha a Kbt. 53. § (6) bekezdése szerinti feltételes közbeszerzési eljárás dokumentációjának műszaki tartalmát az irányító hatóság előzetesen jóváhagyta, az értékelés során kizárólag a projekt e rendelet hatálya alá tartozó forrásból való támogathatósága vizsgálható. Ha a 62. § (2) bekezdése szerinti tartalmi értékelési szempontok alapján megállapítható, hogy a kérelem nem támogatható, az irányító hatóság a kérelmet elutasíthatja azzal, hogy a támogatást igénylőnek új kérelmet kell benyújtania.
(6) Az egységes kérelem értékeléséhez a KAP rendelet 74. cikke szerinti ellenőrzéseket kell lefolytatni. Az egységes kérelem értékelése során az abban szereplő egyes intézkedésekkel kapcsolatban végzett ellenőrzések eredményét az egységes kérelemben szereplő minden érintett intézkedés vonatkozásában figyelembe kell venni.
61/A. § A közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Közbesz. R.)
a) 4. § (2) bekezdése szerinti informatikai eszközök és szolgáltatások fejlesztésére, valamint üzemeltetésére vonatkozó támogatási kérelem esetén, ha a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett a Közbesz. R. 1. mellékletében szerepel, az e-közigazgatásért felelős miniszternek,
b) 4/A. §-a szerinti esetben a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszternek, valamint az Elektronikus Ügyintézési Felügyeletnek (a továbbiakban: EÜF)
az irányító hatóság véleményezési jogot biztosít a támogatási kérelem elbírálása során.
62. § (1) Az értékelésben és a támogatási döntés előkészítésében részt vevőket a támogatást igénylő támogatási döntésről történő tájékoztatása időpontjáig titoktartási kötelezettség terheli. A titoktartási kötelezettség nem terjed ki a benyújtott támogatási kérelemnek a projekt-kiválasztási eljárásban történő előrehaladásáról történő tájékoztatásra.
(2) Az irányító hatóságnak biztosítania kell, hogy a támogatási kérelmek tartalmi értékelése során alkalmazott mérlegelést igénylő és mérlegelést nem igénylő értékelési szempontok
a) megfelelnek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 125. cikk (3) bekezdés a) és d) pontjában, EMVA forrás esetén az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 49. cikkében meghatározott feltételeknek,
b) biztosítják a támogatásra legalkalmasabb projekt kiválasztását,
c) biztosítják a költséghatékonysági, fenntarthatósági és teljesítmény szempontból magas minőségű projektek kiválasztását,
d) olyan projektek kiválasztását teszik lehetővé, amelyek közvetlenül hozzájárulnak az érintett beruházási prioritás specifikus céljaihoz,
e) biztosítják az állami támogatási szabályoknak való megfelelést,
f) mikro-, kis- és középvállalkozások számára is nyitva álló, standard kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívásokra benyújtott támogatási kérelmek esetén kiterjednek a monitoring és információs rendszerben a támogatást igénylő korábbi - a 2007-2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet], valamint e rendelet hatálya alá tartozó - projektjeivel kapcsolatban rendelkezésre álló információk, így különösen a pénzügyi korrekciót eredményezett szabálytalanságok vizsgálatára.
(3) A (2) bekezdés f) pontját akként kell alkalmazni, hogy a pénzügyi korrekciót eredményezett szabálytalanságokat pontszámot csökkentő tényezőként kell figyelembe venni.
63. § (1) Ha a támogatási kérelemben szereplő információ nem egyértelmű vagy ellentmondást tartalmaz és a felhívás lehetőséget nyújt tisztázó kérdés alkalmazására, az irányító hatóság az értékelés során egy alkalommal tisztázó kérdést tehet fel, melynek megválaszolására legalább három, legfeljebb tizenöt napos határidőt kell biztosítania. A határidőn túl beérkezett választ figyelmen kívül kell hagyni.
(2) Ha a támogatási kérelemben szereplő fejlesztési tevékenység összetett jellege indokolja és erre a felhívás lehetőséget ad, az irányító hatóság szóbeli egyeztetési lehetőséget biztosíthat a támogatást igénylőnek az összeférhetetlenségi és titoktartási szabályok betartása mellett.
(3) Ha a támogatást igénylőnek az e rendelet alapján szolgáltatott, a támogatási szerződés teljesítése szempontjából releváns adataiban változás következik be, a támogatást igénylő köteles azt haladéktalanul írásban bejelenteni az irányító hatóságnak.
(4) Ha a támogatást igénylő támogatási kérelmében valótlan adatot közölt vagy valótlan tartalmú nyilatkozatot tett - a nyilvánvaló hiba kivételével -, a támogatási kérelem nem támogatható.
64. § (1) Kiemelt és egyszerűsített kiválasztási eljárásrend kivételével, ha a felhívás úgy rendelkezik, az irányító hatóság döntés-előkészítő bizottságot hívhat össze a támogatási kérelmekről hozott döntés megalapozására. Döntés-előkészítő bizottságot kell összehívni - kiemelt és egyszerűsített kiválasztási eljárás kivételével - ha a szakpolitikai felelős nem az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztériumban került kijelölésre.
(2) A döntés-előkészítő bizottság döntési javaslatot készít.
(3) A döntés-előkészítő bizottság tagjainak száma legfeljebb öt - ha a szakpolitikai felelős nem az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztériumban került kijelölésre, legfeljebb hét - fő. A döntés-előkészítő bizottság összehívását, működését, tagjait az irányító hatóság által kiadott ügyrendben kell meghatározni.
(4) Területi kiválasztási eljárásrend esetén a (2) bekezdés szerinti döntési javaslatot az irányító hatóság megküldi a területi szereplő részére egyetértés céljából.
64/A. § A támogatási döntés előkészítése során figyelembe kell venni - ha rendelkezésre áll - az adott támogatási kérelemmel összefüggő, a XVI. Fejezet alapján lefolytatott ellenőrzés eredményét annak érdekében, hogy el nem számolható támogatási összeg ne kerüljön odaítélésre.
65. § (1) A támogatási kérelemről az irányító hatóság dönt. Az irányító hatóság köteles a döntését részletesen indokolni, ha a projektjavaslatot
a) csökkentett elszámolható összköltséggel, támogatási összeggel vagy támogatási alappal támogatja,
b) a támogatási jogviszony létrehozásához szükséges feltételek teljesítésének esetén támogatja, vagy
c) elutasítja.
(1a) A 64. § (4) bekezdése szerinti esetben csak akkor hozható támogatási döntés, ha a területi szereplő a részére megküldött döntési javaslattal változatlan formában egyetértett és erről a közgyűlés határozatot hozott. Egyetértés hiányában az irányító hatóság egy alkalommal elrendeli a területi szereplő által megjelölt támogatási kérelmek újraértékelését.
(1b) Az (1a) bekezdés szerinti újraértékelést követően a döntés-előkészítés és a döntéshozatal során - a 64. § (4) bekezdése és az (1a) bekezdés kivételével - az általános szabályok szerint kell eljárni.
(2) Az irányító hatóság vezetőjének a támogatói döntés meghozatalához a Kormány előzetes állásfoglalását kell kérnie, ha a projektjavaslat támogatását hárommilliárd forintot meghaladó összegben javasolja megállapítani.
(2a) Nincs szükség a (2) bekezdés szerinti előzetes állásfoglalásra
a) technikai segítségnyújtási projekt esetén,
b) kiemelt projekt esetén, ha a projekt irányító hatóság által javasolt támogatási összege nem haladja meg az éves fejlesztési keretben az e projekt támogatásaként meghatározott összeget.
(3) A támogatási kérelem csökkentett elszámolható összköltséggel vagy csökkentett támogatási összeggel támogatható, ha a támogatási kérelem tervezett elszámolható költségei között olyan költségtétel szerepel, amely nem számolható el, nem szükséges a projekt céljának teljesítéséhez vagy aránytalanul magas. Az irányító hatóság a felhívásban egységköltségekre vonatkozó előírást tehet közzé.
(4) Ha a támogatási kérelem csak feltételekkel támogatható, a támogatási döntésben meg kell határozni a támogatást igénylő által teljesítendő feltételeket és az azok teljesítésére nyitva álló határidőt.
(5) Amennyiben a közfeladat ellátásának finanszírozása közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott támogatásnak minősül, a közszolgáltatási szerződés megkötése előtt felmerült költségek kizárólag a 360/2012/EU bizottsági határozattal összhangban támogathatók.
(6)
(7) A döntést követő egy napon belül rögzíteni kell a döntést a monitoring és információs rendszerben.
66. § (1) A döntésről az irányító hatóság tájékoztatja a támogatást igénylőt és megküldi részére a támogatási szerződés tervezetét.
(2) Támogatói okirat alkalmazása esetén az aláírt támogatói okirattal kell értesíteni a támogatást igénylőt. A támogatói okirat elektronikus formában kerül kiállításra, aláírásra és megküldésre.
(3) A támogatási kérelem elutasítása, csökkentett összköltséggel vagy támogatási összeggel történő támogatása vagy feltételekkel történő támogatása esetén a tájékoztatásnak tartalmaznia kell a kifogás benyújtásának lehetőségét, módját.
(3a) EMVA és ETHA forrásból származó támogatásnál a 65. § (1) bekezdés a) pontja szerinti döntés esetén az elutasított tételekre vonatkozó részletes indokolást, valamint a kifogás benyújtásának lehetőségét és módját tartalmazó támogatói okirat kibocsátására kerül sor, külön értesítés nélkül.
(4) A támogatást igénylők a támogatási kérelmük értékelését a döntésről szóló tájékoztatás kézhezvételét követően megtekinthetik.
67. § (1) A program vonatkozó prioritása keretén belül
a) a felhívás keretében fel nem használt vagy
b) a megítélt, támogatási szerződésben rögzített és
ba) a kedvezményezett által fel nem használt,
bb) az irányító hatóság által visszatartott vagy
bc) a kedvezményezett által visszafizetett
támogatási összeg prioritáson belüli felhasználásáról - a nagyprojekt, a kiemelt projekt és annak a támogatási kérelemnek a kivételével, amely támogatását az irányító hatóság hárommilliárd forintot meghaladó összegben javasolta megállapítani - az irányító hatóság dönt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által jóváhagyott felhívás alapján.
(2) Ha a felhívás visszatérítendő támogatási formát alkalmaz, a felhívás kidolgozása és a támogatási kérelem elbírálása során az irányító hatóság az 58-65. §-ban foglaltaktól eltérhet azzal, hogy
a) a 62. § szerinti szempontokat biztosítani szükséges,
b) a támogatási kérelmek elbírálása egyszerűsített kiválasztási eljárásrend szerint történhet, 
c) a hiánypótlás, tisztázó kérdés lehetőségét biztosítani szükséges,
d) konzorcium nem nyújthat be támogatási kérelmet, valamint
e) a támogatási kérelmek benyújtása és elbírálása során a monitoring és információs rendszert kell alkalmazni.
(3) A (2) bekezdés szerinti felhívásban biztosítéknyújtási kötelezettség nem írható elő.
68. § (1) A támogatási kérelemről az irányító hatóság folyamatos elbírálás esetén a támogatási kérelem beérkezésétől, szakaszos elbírálás esetén a felhívásban rögzített szakasz zárásától vagy a benyújtási határidőtől számított harmincadik napig, nagyprojekt esetén a támogatási kérelem beérkezésétől számított kilencvenedik napig dönt.
(2) Döntés-előkészítő bizottság összehívása esetén az irányító hatóság támogatási kérelemről hozott döntési határideje tíz nappal meghosszabbodik.
(3) Nagyprojekt esetén az (1) bekezdésben meghatározott határidő a támogatásról vagy az elutasításról hozott döntési javaslatról történő értesítés határidejét jelentik.
(4) Standard és egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén, ha a beérkező támogatási kérelmek száma meghaladja a tervezettet, a határidőt az irányító hatóság egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
(5) Az (1), (2) és (4) bekezdés szerinti határidőbe nem számít bele a hiánypótlás, a felhívás módosítása következtében szükségessé vált korrekció, a tisztázó kérdés megválaszolásának vagy a kifogás elbírálására irányuló eljárás időtartama, továbbá az az időtartam, amikor törvényben meghatározott szakértői névsorban nem szerepel a támogatási kérelem tartalmi értékeléséhez szükséges szakértelemmel rendelkező értékelő.
69. § (1) Szakaszolt projekt második szakaszára a IX-XII. Fejezet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) Szakaszolt projekt második szakaszára akkor köthető támogatási szerződés, vagy a támogatási szerződés akkor léphet hatályba, ha a szakaszolt projekt első szakaszának megvalósítására kötött támogatási szerződés alapján nyújtott előleggel a kedvezményezett elszámolt, vagy az előleg felhasználása érdekében harmadik személlyel szerződést kötött.
70. § (1) Az országos kihatású projekt esetén a 46-61. § rendelkezéseit az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A projekt szakmai tartalma szerinti felelős irányító hatóság vezetője az általa benyújtott éves fejlesztési keret elfogadását követően a VEKOP-ra eső támogatási keretösszeg feletti rendelkezési jogot az Uniós fejlesztések fejezetbe tartozó fejezeti kezelésű előirányzatok felhasználásának rendjéről szóló 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet] alapján gyakorolja. A projekt szakmai tartalma szerinti felelős irányító hatóságra e támogatási keretösszeg tekintetében a 12. alcímet kell alkalmazni.
(3)-(4)
(5) Országos kihatású projekt esetén a támogatási szerződést a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság köti meg.
(6)
(7) A monitoring és információs rendszerben a támogatási kérelemmel, a döntéssel és a projekt lebonyolításával kapcsolatos adatokat - programonkénti megbontásban - a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság rögzíti és kezeli.
70/A. § (1) A mikro-, kis- és középvállalkozások - beleértve az EMVA-ból nyújtott egyes támogatások esetén a természetes személyeket és a mezőgazdasági termelőnek minősülő nagyvállalkozás méretű vállalkozásokat - számára nyitva álló, standard kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívásokra, valamint a helyi vagy területi önkormányzatok számára nyitva álló, standard vagy az 57/A. § (2) bekezdése szerinti kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívásokra benyújtott támogatási kérelmek tartalmi értékelését törvényben meghatározott szakértői névsorból sorsolással kiválasztott, az adott támogatási kérelem értékeléséhez szükséges szaktudással rendelkező értékelők végezhetik.
(2) Az értékelők értékelésre történő felkészítését és az értékelés minőségellenőrzését az irányító hatóság végzi, egyebekben az értékelő feladatellátása során nem utasítható. Az adott támogatási kérelem tartalmi értékelésének minőségellenőrzését nem végezheti az, aki korábban az adott kérelem tekintetében állami projektértékelőként is eljárt.
(2a) Ha az értékelő tisztázó kérdés feltevésére tesz javaslatot, az irányító hatóság a javaslat beérkezését követő öt napon belül megküldi a tisztázó kérdést a támogatást igénylő részére. Ha több értékelő tesz javaslatot tisztázó kérdés feltevésére, akkor a javaslatokat együttesen, az utolsó javaslat beérkezését követő öt napon belül kell megküldeni.
(2b) A (2) bekezdés szerinti minőségellenőrzést a tartalmi értékelés értékelő általi - a pályázati e-ügyintézés felületen történt - beküldésétől számított öt napon belül le kell zárni. A minőségellenőrzés során észlelt hiba vagy hiányosság esetén az irányító hatóság egyszer adhatja vissza a tartalmi értékelést javítás céljából az értékelő részére.
(3) Ha az értékelők által elkészített értékelések eredménye között 30%-nál nagyobb az eltérés, az irányító hatóság - a döntés-előkészítő bizottság ülését megelőzően - újraértékelést rendel el. A támogatási kérelem újraértékelését nem végezheti az, aki az adott kérelem vonatkozásában a (2) bekezdés szerinti minőségellenőrzést végezte. Az irányító hatóság az újraértékelés elrendelésétől eltekinthet, ha az egyik értékelő által készített értékelés eredménye sem éri el a támogathatósághoz a felhívásban meghatározott minimális pontszámot.
70/B. § (1) A 70/A. § szerint elvégzett értékelést követően az irányító hatóság döntés-előkészítő bizottságot hív össze.
(2) Az 57/A. § (2) bekezdése szerinti kiválasztási eljárásrenddel érintett felhívások kivételével az (1) bekezdés szerinti döntés-előkészítő bizottság tagjainak száma három fő. A döntés-előkészítő bizottságba az irányító hatóság, a szakpolitikai felelős és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter delegál tagot.
XIII. FEJEZET
KÖZÖSSÉGVEZÉRELT HELYI FEJLESZTÉS KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSRENDRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
71. § (1) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 32-35. cikke és az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 42-44. cikke szerinti fejlesztések az EMVA-ból, az ERFA-ból és az ESZA-ból részesülhetnek támogatásban.
(2) Közösségvezérelt helyi fejlesztések folyamatának elindítása érdekében az irányító hatóság regisztrációs felhívást tesz közzé a HACS-ok megalakulásának ösztönzésére. A felhívás tartalmazza a regisztráció feltételeit. A regisztrációs feltételeknek megfelelt HACS-okat az irányító hatóság nyilvántartásba veszi. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikk (2) bekezdése szerint a HACS által kijelölt vezető partner vagy létrehozott közös szervezet, és a HACS munkaszervezete - ha létrehoztak - jogképes, nonprofit szervezet lehet.
(3) Az irányító hatóság a regisztrációs szempontoknak megfelelt HACS-ok számára felhívást tesz közzé közösségvezérelt HFS megalkotására. A felhívás előkészítésére, meghirdetésére, módosítására és felfüggesztésére a 45-53. §-t kell alkalmazni.
(4) Az irányító hatóság előre meghatározza a közösségvezérelt HFS-ek kiválasztási kritériumait.
(5) Az irányító hatóság a beérkezett közösségvezérelt HFS-eket tartalmazó kérelmekről a standard kiválasztási eljárásrend szabályai szerint - az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 33. cikk (3) bekezdése szerinti bizottság alkalmazásával - dönt. A döntés tartalmazza az irányító hatóság által támogatott közösségvezérelt HFS-t, a megvalósítására felhasználható támogatási keretösszeget, valamint a helyi megvalósításához szükséges (10) bekezdés szerinti működési költségek keretét.
(6) A közösségvezérelt HFS-kérelmek benyújtására és elbírálására - az e fejezetben meghatározott eltérésekkel - az 58-68. §-t és az 1. melléklet II. Fejezetét kell alkalmazni.
(7) Az irányító hatóság a hiánypótlásra meghatározhat a 60. § (3) bekezdésében meghatározott határidőnél hosszabb időtartamot is.
(8) Az irányító hatóság a kiválasztott közösségvezérelt HFS-ek megvalósítása érdekében:
a) szerződést (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban: együttműködési megállapodás) köt a HACS-csal vagy annak vezető partnerével a közösségvezérelt HFS megvalósítására és az ennek érdekében felhasználható támogatási keretösszegre, amely együttműködési megállapodásnak elválaszthatatlan része az irányító hatóság által támogatási döntéssel kiválasztott közösségvezérelt HFS, valamint
b) támogatási szerződést köt a HACS munkaszervezeti funkcióit ellátó szervezettel - vagy támogatói okiratot bocsát ki részére - a közösségvezérelt HFS megvalósításához szükséges (10) bekezdés szerinti feladatok ellátásával kapcsolatban felmerülő költségei finanszírozására.
(9) A (8) bekezdés a) pontja szerinti együttműködési megállapodásnak tartalmaznia kell:
a) a HACS megnevezését,
b) a HACS feladatait,
c) a közösségvezérelt HFS alapján a HACS által meghirdetendő felhívások (a továbbiakban: helyi felhívás) összesített keretét,
d) a HACS működési költségének legmagasabb összegét,
e) a közösségvezérelt HFS megvalósítását mérő számszerűsített vállalásokat és
f) a közösségvezérelt HFS módosításának feltételeit.
(10) A (8) bekezdés b) pontja szerinti támogatási szerződés alapján folyósított támogatás felhasználható a HACS-nál vagy munkaszervezeténél felmerült előkészítés, kapacitásépítés, képzés, hálózatépítés, az érdekeltek közötti információcsere megkönnyítése és a közösségvezérelt HFS megvalósítása érdekében kidolgozásra kerülő helyi felhívások előkészítésének költségeire, a közösségvezérelt HFS végrehajtásának irányításához kapcsolódó működési költségekre és a közösségvezérelt HFS monitoringköltségeire.
72. § (1) A helyi felhívásokat a HACS az együttműködési megállapodás alapján, a támogatási döntéssel kiválasztott közösségvezérelt HFS-ben rögzített kiválasztási kritériumok alkalmazásával készíti el.
(2) Az együttműködési megállapodásban rögzített keretek között a HACS által meghirdetett helyi felhívások alapján benyújtott támogatási kérelmek vonatkozásában a közösségvezérelt helyi fejlesztés eljárásrend alkalmazásával hozható döntés.
(3) A HACS a helyi felhívástervezeteket az irányító hatóság részére előzetesen megküldi szabályossági vizsgálat céljából. Az irányító hatóság harminc napon belül nyilatkozik a helyi felhívások szabályossági megfelelőségéről.
(4) A HACS vagy munkaszervezete a helyi felhívást az irányító hatóság (3) bekezdésben foglalt szabályossági nyilatkozatát követő tíz napon belül közzéteszi a honlapján.
(5) Ha a támogatásra rendelkezésre álló kötelezettségvállalási keret kimerül - ideértve a felhívás keretösszegének csökkentését is -, vagy annak kimerülése előre jelezhető, a HACS a benyújtási határidő előtt a benyújtás lehetőségét felfüggesztheti vagy a felhívást lezárhatja, és az erről szóló tájékoztatást közzéteszi a honlapján, és az irányító hatóságnak is megküldi. Szakaszos elbírálás alkalmazása esetén a benyújtási lehetőség felfüggesztése vagy lezárása csak a felhívásban rögzített szakasz zárásának időpontját követő naptól lehetséges. A támogatási kérelem benyújtására nyitva álló időszakban az adott szakasz lezárása az erről szóló döntés közzétételét követő nyolcadik naptól lehetséges. Folyamatos elbírálás alkalmazása esetén a benyújtási lehetőség felfüggesztése vagy a felhívás lezárása csak az erről szóló döntés közzétételét követő harmadik naptól lehetséges. Ha a felfüggesztés dátuma előtt benyújtott támogatási kérelmekről hozott döntést követően a támogatásra rendelkezésre álló keret nem merült ki, a felfüggesztést meg lehet szüntetni, és új benyújtási határidőt lehet meghatározni.
(6) A támogatási kérelem benyújtása, valamint a helyi felhívásban meghatározott feltételek teljesítése nem jelent alanyi jogosultságot a támogatásra, arról csak a kiválasztási szempontokra és forrásra tekintettel hozható döntés.
(7) Ha a helyi felhívás nem zárja ki, a támogatási kérelem a projekt megvalósítására létrehozott konzorciumi együttműködés keretében is benyújtható az 59. § alkalmazásával.
(8) A támogatást igénylő a támogatás igénylésével egyidejűleg hozzájárulását adja ahhoz, hogy az irányító hatóság közösségvezérelt helyi fejlesztés támogatás elnyerése esetén - EMVA forrás esetén a 908/2014/EU bizottsági rendelet 57. cikk szerinti adatokon túl -
a) a kedvezményezett nevét,
b) a projekt tárgyát,
c) az elnyert támogatás összegét,
d) a döntés évét és a hónapját
nyilvánosságra hozza, valamint a támogatást igénylő által rendelkezésre bocsátott adatokat a vonatkozó jogszabályok szerint nyilvántartsa és kezelje.
(9) A HACS-ok a helyi támogatási kérelmekről való döntés megalapozása érdekében helyi bíráló bizottságot (a továbbiakban: HBB) állítanak fel. A HBB összehívását, működését, tagjait a HACS által kiadott ügyrendben kell meghatározni. Az ügyrendet az irányító hatóság hagyja jóvá.
72/A. § (1) A közösségvezérelt helyi fejlesztés kiválasztási eljárásrend során a jelen §-ban és a 72/B. §-ban szabályozott módon kell eljárni.
(2) A támogatást igénylő a helyi felhívásban rögzített módon a HACS-hoz benyújtott helyi támogatási kérelemmel igényelheti a támogatást.
(3) A támogatást igénylő a kérelem beérkezéséről értesítést kap.
(4) Legkésőbb a helyi felhívásban rögzített szakasz zárását vagy beadási határnapját követő tíz napon belül megkezdődik a helyi támogatási kérelmek kiválasztási folyamata.
(5) Az értékelésben és a támogatási döntés előkészítésében részt vevőket a támogatást igénylő támogatási döntésről történő tájékoztatása időpontjáig titoktartási kötelezettség terheli, azzal, hogy a titoktartási kötelezettség nem terjed ki a benyújtott helyi támogatási kérelemnek a projektkiválasztási eljárásban történő előrehaladásáról való tájékoztatásra.
(6) Ha a helyi támogatási kérelem határidőn túl benyújtott, a HACS a kérelmet - hiánypótlási felhívás nélkül - elutasítja, és erről - valamint az elutasítással szemben kifogás benyújtásának lehetőségéről - a támogatást igénylőt értesíti. Ha a helyi támogatási kérelem hiányos vagy hibás, és ezért nem felel meg a helyi felhívásban meghatározott szempontoknak, a HACS vagy munkaszervezete - ha az adott szempontot igazoló dokumentum hiánya vagy hibája hiánypótlás keretében pótoltatható, és a helyi felhívás lehetőséget nyújt a hiánypótlásra -, az összes hiány vagy hiba megjelölésével felhívja a támogatást igénylőt helyi támogatási kérelmének kijavítására. Hiánypótlásra egyszer van lehetőség.
(7) Ha a helyi támogatási kérelemben szereplő információ nem egyértelmű, vagy ellentmondást tartalmaz, és a helyi felhívás lehetőséget nyújt tisztázó kérdés alkalmazására, a HACS vagy munkaszervezete az értékelés során egy alkalommal írásban tisztázó kérdést tehet fel megfelelő határidő biztosításával. A határidőn túl beérkezett választ figyelmen kívül kell hagyni.
(8) A kiválasztási folyamat során a HACS pontozás alapján dönt. A HBB köteles részletes indokolást készíteni, ha a helyi támogatási kérelmet elutasítani javasolja. A HBB feltétellel vagy csökkentett összeggel való támogatásra irányuló döntési javaslatot nem adhat, és ilyet a HACS sem küldhet az irányító hatóságnak.
(9) A HBB a kérelemre vonatkozó támogató vagy elutasító döntési javaslatot a kérelmek - helyi felhívásban előírt értékelési szempontoknak való megfelelés szerinti - sorrendje alapján tesz.
(10) A HACS a HBB döntési javaslata alapján a helyi felhívásban meghatározott határidőn belül dönt a helyi támogatási kérelem elutasításáról, vagy annak támogatására irányuló javaslatát megküldi az irányító hatóságnak a HBB - döntési javaslatot meghozó - ülésének jegyzőkönyvével együtt az ülés megtartását követő harminc napon belül.
(11) A támogatásra irányuló döntési javaslatáról vagy az elutasító döntéséről a HACS tájékoztatja a támogatást igénylőt. A (9) bekezdés szerinti döntésről szóló tájékoztatás tartalmazza az indokolást és a kifogás benyújtásának lehetőségét, módját is.
(12) A támogatást igénylők a helyi támogatási kérelmük értékelését a tájékoztatás közlését követően megtekinthetik.
(13) Az e §-ban foglalt eljárási határidőkbe nem számít bele a helyi felhívás módosítás következtében szükségessé vált korrekció, a tisztázó kérdés megválaszolásának, valamint a kifogás elbírálására irányuló eljárás időtartama.
72/B. § (1) A közösségvezérelt helyi fejlesztés 72/A. §-ban szabályozott kiválasztási eljárását követő döntéshozatali eljárás során
a) a támogatást igénylő a - HACS által értékelt és támogató döntési javaslatának megfelelő - helyi támogatási kérelmét (a továbbiakban e § alkalmazásában: támogatási kérelem) a HACS támogatásra irányuló döntési javaslatának közlésétől számított harminc napon belül az irányító hatóság által előírt egységes informatikai rendszerben rögzíti jogosultsági ellenőrzés (végső ellenőrzés) céljából,
b) az irányító hatóság a támogatási kérelem beérkezését követően, a felhívásban szereplő jogosultsági szempontok szerint, felhívásonként kialakított ellenőrzési lista alapján elvégzi a támogatási kérelem jogosultsági ellenőrzését,
c) továbbá a támogatási kérelmek rögzítésére és végső ellenőrzésére
ca) az 58. § (2), (4), (7) és (8) bekezdését, a 60. § (3), (4), (6), (7) bekezdését, a 63. § (3) és (4) bekezdését, a 65. § (1), (7) bekezdését és a 66. § (1)-(3) bekezdését és
cb) az 1. melléklet 8.1-8.5., 8/A.1-13.5., 14.1-24., 33.1., 33.2., 45., 46.1.a)-k), 46.2-48.4. és 50-53.3. pontját
kell alkalmazni.
(2) Az irányító hatóság a beérkezéstől számított 30 napon belül támogató döntést (kötelezettségvállalás) vagy elutasító döntést hoz.
(3) Ha a beérkező támogatási kérelmek száma meghaladja a tervezettet, a határidőt az irányító hatóság egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
(4) Az irányító hatóság a döntésről a támogatást igénylő mellett a HACS-ot is tájékoztatja.
(5) Az e §-ban foglalt eljárási határidőbe nem számít bele a hiánypótlás vagy a kifogás elbírálására irányuló eljárás időtartama.
XIV. FEJEZET
PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ESETÉN ALKALMAZANDÓ KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOKKAL KAPCSOLATOS SZABÁLYOK
27. Az alapok alapját végrehajtó szervezet kiválasztása
73. § Az alapok alapját végrehajtó szervezetnek meg kell felelnie
a) a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 7. cikkében meghatározott kritériumoknak, valamint
b) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 140. cikk (4) bekezdésében foglaltaknak.
28. Pénzügyi közvetítők kiválasztása
74. § (1) Ha a pénzügyi eszközök végrehajtására alapok alapján keresztül kerül sor, az alapok alapját végrehajtó szervezetnek biztosítania kell, hogy az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet vonatkozó kritériumai teljesüljenek.
(2) Ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtása során a végrehajtás egy részét pénzügyi közvetítőkre bízza vagy az uniós állami támogatási szabályok alapján köteles pénzügyi közvetítőkre bízni, a pénzügyi közvetítők kiválasztását az alapok alapját végrehajtó szervezet készíti elő az irányító hatósággal együttműködve. Az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi közvetítői felhívás tervezetét elektronikus formában az irányító hatóság útján megküldi jóváhagyásra a Kormánynak. Az irányító hatóság a Kormány jóváhagyása alapján a pénzügyi közvetítői felhívást közzéteszi a www.palyazat.gov.hu oldalon. Az alapok alapját végrehajtó szervezet a kiválasztási eljárás eredménye alapján dönt a pénzügyi közvetítő kiválasztásáról és az irányító hatóság útján tájékoztatja a Kormányt az eljárás eredményéről.
(3) Amennyiben a pénzügyi közvetítő kiválasztása közbeszerzési eljárás keretében történik, annak lefolytatásáért és a mindenkor hatályos közbeszerzési jogszabályok szerinti dokumentálásáért, valamint a szerződés megkötéséért az alapok alapját végrehajtó szervezet felelős. Ebben az esetben az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatósággal együttműködve készíti elő az eljárás megindításához szükséges közbeszerzési dokumentumokat, amelyeket - a XVI. Fejezetben foglalt ellenőrzést követően - az alapok alapját végrehajtó szervezet a Kormány számára az irányító hatóság útján jóváhagyásra megküld. Az irányító hatóság a Kormány jóváhagyása alapján a pénzügyi közvetítői felhívást közzéteszi a www.palyazat.gov.hu oldalon.
(3a) Ha a pénzügyi közvetítő kiválasztására nem a (2) vagy (3) bekezdés szerint kerül sor, az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi közvetítő kiválasztásához kapcsolódó dokumentumokat a Kormány számára az irányító hatóság útján jóváhagyásra megküldi.
(4) A (3) bekezdésben meghatározott esetben az eljárás eredményéről, illetve az ajánlatok elbírálásáról készített írásbeli összegezést az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóság útján tájékoztatásul megküldi a Kormány számára.
28/A. Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén alkalmazandó benyújtási és kiválasztási szabályok
74/A. § (1) Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén a támogatást igénylőnek a mindkét támogatási formára vonatkozó támogatási kérelmet a monitoring és információs rendszeren keresztül kell elkészítenie és benyújtania.
(2) A pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatásra vonatkozó felhívásnak a 46. §-ban foglaltakon felül tartalmaznia kell a támogatás részét képező pénzügyi termék részletes leírását is.
74/B. § (1) Ha a támogatási kérelem valamely támogatási forma tekintetében a jogosultsági ellenőrzési feltételeknek nem felel meg, akkor a támogatási kérelmet további vizsgálat nélkül el kell utasítani, és erről a támogatást igénylőt a XXIX. Fejezet szabályai szerint értesíteni kell.
(2) Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén mindkét támogatási formára vonatkozóan csak akkor köthető szerződés a támogatást igénylővel, ha mindkét támogatási forma vonatkozásában támogatást megítélő támogatási döntéssel rendelkezik.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a pénzügyi termékről a kérelem beérkezésétől számított harminc napon belül, a vissza nem térítendő támogatásról a 68. § (1) bekezdése szerinti határidőben kell döntést hozni oly módon, hogy a döntésekről a kedvezményezett egyidejűleg szerezzen tudomást, és a 81. § (3) bekezdése szerinti határidőben kell szerződést kötni.
74/C. § Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén, ha az alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a pénzügyi közvetítő a végső kedvezményezettel kötött szerződést felmondja, az a fenntartási időszak időtartama alatt a támogatási szerződéstől történő elállást is eredményezi.
XV. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI JOGVISZONY
29. Támogatási szerződés, támogatói okirat és a pénzügyi eszközök esetén a végső kedvezményezettel kötött szerződés
75. § (1) Egyszerűsített kiválasztásai eljárásrend esetén az irányító hatóság támogatói okiratot bocsát ki, egyéb esetekben támogatói okiratot bocsát ki vagy támogatási szerződést (a továbbiakban együtt: támogatási szerződés) köt.
(2) A támogatási szerződés alapján megvalósuló támogatási jogviszonyra vonatkozó, e rendeletben meghatározott feltételeket a támogatói okirat alapján megvalósuló jogviszonyokra is megfelelően alkalmazni kell.
(3) Pénzügyi eszköz esetén ahol a 76-78. §, a 79. § (1)-(2a) bekezdése és a 31. alcím
a) támogatási szerződést említ, azon a végső kedvezményezettel kötött szerződést vagy kezességvállalói nyilatkozatot,
b) kedvezményezettet említ, azon végső kedvezményezettet,
c) irányító hatóságot említ, azon alapok alapját végrehajtó szervezetet, ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe, úgy pénzügyi közvetítőt,
d) támogatást említ, azon a pénzügyi eszközből megítélt összeget
kell érteni.
(4)-(6)
76. § (1) A támogatási szerződés megkötése előtt az irányító hatóság helyszíni szemlét rendelhet el.
(2) Ha a támogatást igénylő több felhívásra is nyújtott be támogatási kérelmet, az irányító hatóság az egyik felhívás keretében lefolytatott helyszíni szemle eredményét a másik felhívás keretében is felhasználhatja.
(3) A (2) bekezdés nem alkalmazható pénzügyi eszköz esetén.
77. § (1) A támogatási szerződés megkötéséhez vagy - ha a felhívás lehetővé teszi - legkésőbb az első kifizetési kérelemhez a kedvezményezett köteles benyújtani
a) a kedvezményezett nevében aláíró személy vagy személyek - a költségvetési szerv, a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, az egyházi jogi személy, a felsőoktatási intézmény, a közalapítvány és az állam kizárólagos tulajdonában lévő gazdasági társaság kivételével - pénzügyi intézmény által igazolt aláírásmintáját, ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett aláírásmintáját, hiteles cégaláírási nyilatkozatát (közjegyzői aláírás-hitelesítéssel ellátott címpéldányát), vagy ezek közjegyző által hitelesített másolatát,
b)
c) az egyszeri elszámolók kivételével az önerő rendelkezésre állását igazoló dokumentumokat vagy nyilatkozatokat, és
d) kiemelt és az 57/A. § (1) bekezdése szerinti projektek kivételével a projekt megvalósításának elindításához szükséges jogerős hatósági engedélyező határozatot, vagy az annak megadására vonatkozó kérelem benyújtását igazoló dokumentumokat, és
e) az olyan projektek esetén, amely keretében a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról szóló 314/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerinti tevékenységet terveznek végezni, a környezeti hatástanulmányt, vagy annak hiányában előzetes vizsgálati dokumentációt, ha az készült.
(1a) A kezességvállalás pénzügyi eszköz esetén az (1) bekezdés c)-e) pontja nem alkalmazandó.
(2) A támogatói okirat kiadásához vagy a támogatási szerződés megkötéséhez az (1) bekezdés szerinti dokumentumok ismételt benyújtása nem szükséges, ha azok korábban már benyújtásra kerültek, és azok tartalma a benyújtást követően nem módosult.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozaton
a) helyi önkormányzat, társulás esetén a képviselő-testületi, társulási tanácsi határozatot, vagy a képviselő-testület költségvetési rendeletbe, határozatba foglalt - a tartalék feletti rendelkezési jogot átruházó - felhatalmazása alapján a polgármester, társulási tanács elnöke nyilatkozatát,
b) költségvetési szerv esetén az irányító szerv vezetőjének nyilatkozatát,
c) az a) és b) pont alá nem tartozó esetben a kedvezményezett nyilatkozatát
kell érteni.
(3a) A derogációs projektek esetében az (1) bekezdés c) pontja szerinti dokumentumokat és nyilatkozatokat nem kell benyújtani abban az esetben, ha a projekt önereje a 41. § (2a) bekezdése alapján biztosított.
(4) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti igazoló dokumentum lehet a számlavezető igazolása, hitelszerződés, tagi kölcsönszerződés, magánkölcsönre vonatkozó szerződés, pénztári kiadási bizonylat, engedményezési okirat, tőkeemelésre vonatkozó igazolás, zárt végű pénzügyi lízingre vonatkozó szerződés, értékpapír banki igazolás másolata, a projekt keretében kifizetett számla és a kifizetést igazoló dokumentum, illetve a felhívás által előírt egyéb okirat.
(5) Ha a kedvezményezett természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás vagy nagyvállalat, az önerő rendelkezésre állásáról - választása szerint - a (4) bekezdés szerinti igazoló dokumentum benyújtása nélkül kizárólag a (3) bekezdés c) pontja szerint nyilatkozhat, amelyben vállalja, hogy a projekt megvalósítása során biztosítani fogja az önerő rendelkezésre állását.
(6) Az (5) bekezdés szerinti esetben, ha a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatással összefüggésben keletkező visszafizetési kötelezettségét az irányító hatóság által meghatározott határnapig nem teljesíti, illetve annak részletekben történő teljesítése esetén a részletfizetési kötelezettségét elmulasztja, és a visszafizetendő összeget nem lehet tőle behajtani, az irányító hatóság kezdeményezi
a) az állami adóhatóságnál a kedvezményezett és a kedvezményezettben többségi befolyással rendelkező szervezet adószámának törlését, vagy
b) természetes személy kedvezményezett esetén a 164. § (3) bekezdés e) pontja szerinti kizárását az e rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételéből.
78. § Nem adható ki támogatói okirat és nem köthető támogatási szerződés azzal, aki
a) a támogatási vagy pénzügyi eszköz esetén a finanszírozási döntés tartalmát érdemben befolyásoló valótlan, hamis vagy megtévesztő adatot szolgáltatott vagy ilyen nyilatkozatot tett,
b) jogerős végzéssel elrendelt felszámolási-, csőd-, végelszámolási- vagy egyéb - a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott - eljárás alatt áll,
c)
d) jogszabályban vagy e rendeletben a támogatói okirat kiadásának vagy a támogatási szerződés megkötésének feltételeként meghatározott nyilatkozatokat nem teszi meg, dokumentumokat nem nyújtja be vagy a megtett nyilatkozatát visszavonja,
e) nem felel meg az Áht. 50. § (1) bekezdése szerinti követelményeknek, vagy
f)
g) mesterségesen teremtette meg a támogatási jogosultság megszerzéséhez szükséges körülményeket azzal a céllal, hogy a támogatási rendszer céljaival ellentétes előnyhöz jusson.
78/A. § A Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program 3. prioritása tekintetében az irányító hatóság köteles a támogatási döntés meghozatalához, továbbá a támogatási jogviszony módosításához és megszüntetéséhez az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter előzetes állásfoglalását beszerezni.
79. § (1) A támogatási szerződésnek tartalmaznia kell legalább
a) a támogatott tevékenység meghatározását, pénzügyi eszköz kivételével a projektszintű mérföldköveket, a műszaki-szakmai tartalom leírását, a teljesítendő indikátorokat és azok célértékeit, teljesítésük határidejét, valamint a projektre vonatkozó horizontális követelmények egyértelmű, nyomon követhető meghatározását,
b) a támogatás összegét, a támogatási intenzitást, a támogatási kategóriát és az elszámolható költségeket, pénzügyi eszköz esetében a nyújtott forrás, vállalt kezesség összegét,
c) a projekt fizikai befejezésének, megvalósításának határidejét,
d) a támogatás rendelkezésre bocsátásának módját, feltételeit a kedvezményezett által benyújtott, az irányító hatóság által elfogadott költségterv alapján,
e) a támogatás - ideértve az előleget is - igényléséhez benyújtandó alátámasztó dokumentumok felsorolását,
f) a beszámolással és az ellenőrzéssel kapcsolatos szabályokat,
g) a jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeit, visszafizetésének rendjét, a visszafizetés biztosítékait és a biztosíték-mentesség tényét, a biztosíték-mentesség alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezés egyértelmű megjelölésével,
h) a támogatással kapcsolatos iratok, valamint a támogatás felhasználását alátámasztó bizonylatok teljes körű megőrzésének határidejét,
i) az e rendelet szerinti adatszolgáltatásokhoz szükséges adatok és az azokban bekövetkező változások irányító hatóság felé történő bejelentésének kötelezettségét, a bejelentési kötelezettség elmulasztásának következményeit,
j) a jogviszony megszüntetésének egyes eseteit,
k) az „A kedvezményezett nem követhet el, nem engedélyezhet, illetve harmadik személyt nem jogosíthat fel olyan cselekményekre, amely a közélet tisztaságára vonatkozó, valamint a korrupció-ellenes jogszabályok megsértését eredményezi. A kedvezményezett nem fogadhat el, nem ajánlhat fel és nem adhat az eljáró harmadik személynek ajándékot, illetve pénzbeli vagy nem pénzbeli juttatást” szövegű korrupció-ellenes záradékot,
l) visszatérítendő támogatás esetén azokat a végrehajtási feltételeket, amelyek teljesülésének figyelembevételével az irányító hatóság a visszatérítéssel érintett támogatás arányát a záró kifizetési kérelem jóváhagyásakor vagy a felhívásban megjelölt egyéb időpontban meghatározza,
m) visszatérítendő támogatás esetén a végrehajtási feltételek teljesülésekor alkalmazandó visszafizetési szabályokat és a visszafizetés indikatív ütemezését.
(1a) A szakpolitikai mutató nem teljesítéséért a kedvezményezett nem szankcionálható.
(2) A kedvezményezett a támogatási szerződésbe foglalva köteles nyilatkozni arról, hogy
a) az Áht.-nak megfelelően
aa) megfelel a rendezett munkaügyi kapcsolatok követelményének,
ab) a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről szól törvényben foglalt közzétételi kötelezettségének eleget tett, vagy nem tartozik annak hatálya alá, és
ac) jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet esetén átlátható szervezetnek minősül,
b) a támogatási rendszerből való kizárás hatálya alatt nem áll,
c) nem áll fenn harmadik személy irányában olyan kötelezettség, amely a támogatással létrejött projekt céljának megvalósulását meghiúsíthatja,
d) - a projekt részbeli vagy teljes meghiúsulása, vagy a támogatás szabálytalan felhasználása esetén - a támogatást az irányító hatóság döntésében vagy a döntés ellen benyújtott jogorvoslat alapján hozott, e rendelet szerinti jogorvoslattal nem támadható döntésben foglaltaknak megfelelően visszafizeti, és tudomásul veszi, hogy ennek elmulasztása esetén annak összege
da) az adott projektre vonatkozóan a kedvezményezett részére kifizetésre jóváhagyott, de még ki nem fizetett támogatási összegbe beszámításra kerül,
db)
e) ha ellene jogerős végzéssel végelszámolási, felszámolási-, csőd- vagy egyéb, a megszüntetésére irányuló, jogszabályban meghatározott eljárást rendelnek el, azt az irányító hatóságnak bejelenti,
f) ha az Atr. 2. § 1. pont a)-d) alpontja szerinti csekély összegű (de minimis) támogatást igényel, a folyamatban lévő és az azt megelőző két pénzügyi év során részére megítélt csekély összegű (de minimis) támogatásnak mennyi volt a támogatástartalma.
(2a) Pénzügyi eszközök esetén a (2) bekezdés d) pontját nem kell alkalmazni.
(2b) EMVA forrásból származó támogatás esetén
a) a megítélt támogatást a kifizető ügynökség a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 28. cikke alapján a kedvezményezettet terhelő, az intézkedésekkel összefüggő tartozás összegéig visszatarthatja, és ezzel a tartozás megfizetettnek minősül, és
b) ha a kedvezményezettnek köztartozása vagy a kifizető ügynökséggel szemben tartozása áll fenn, a kifizethető támogatást a kifizető ügynökség a köztartozással, valamint a tartozással csökkentett összegben folyósítja, azzal, hogy a támogatott tevékenységet a támogatási szerződésben meghatározott szakmai tartalom és intenzitás mellett kell a kedvezményezettnek megvalósítania.
(3) A támogatási szerződés jogszabály által nem rendezett kérdéseket is szabályozhat. A támogatói okirat kizárólag jogszabályi rendelkezésen, a felhíváson vagy a kedvezményezett korábbi előzetes nyilatkozatán alapuló kérdésekről rendelkezhet. Támogatói okirat alkalmazása esetén a kedvezményezett a (2) bekezdésben foglaltakról a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik.
80. § (1) A támogatási szerződés megkötéséhez szükséges feltételeket a felhívás tartalmazza.
(2) A Kbt. hatálya alá tartozó kedvezményezett részére a támogatási szerződés megkötésének feltételeként, a szerződéskötést megelőzően közbeszerzési eljárás megindítása is előírható.
(3) A felhívásban meghatározott feltételek hiányában is megköthető a támogatási szerződés azzal, hogy a támogatási szerződés a feltételek maradéktalan teljesítése esetén lép hatályba. Ez esetben a feltételek teljesítésére a támogatási szerződésben megfelelő határidőt kell tűzni. Ha a kedvezményezett a feltételeket a kitűzött határidőben nem teljesíti, a támogatási szerződés érvényét veszti.
81. § (1) Az irányító hatóság a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok beérkezésétől számított tíz napon belül a támogatási szerződést a kedvezményezettnek aláírásra megküldi. Ha a kedvezményezett által megküldött dokumentumok hiányosak vagy hibásak, az irányító hatóság a beérkezéstől számított tíz napon belül, legfeljebb harminc napos határidő kitűzésével, az összes hiány, illetve hiba egyidejű megjelölésével hiánypótlásra hívja fel a kedvezményezettet.
(2) Ha a szerződéskötéshez szükséges valamely információ nem egyértelmű vagy ellentmondást tartalmaz, egy alkalommal tisztázó kérdés feltételére van lehetőség, melynek teljesítésére legalább három, legfeljebb nyolc napos határidőt kell biztosítani. Amennyiben a projekt műszaki, szakmai tartalma nem megfelelően részletes, az ellenőrizhetőség biztosításához, a kedvezményezett tisztázó kérdés keretében felszólítható a műszaki, szakmai tartalom részletesebb kifejtésére is. A részletezés keretében a műszaki, szakmai tartalom nem csökkenhet.
(3) A támogatási döntésről szóló értesítés kedvezményezett általi kézhezvételétől számított harminc napon belül meg kell kötni a támogatási szerződést. Ha a támogatási szerződés megkötéséhez a kedvezményezettől vagy harmadik féltől függő feltételek teljesítése szükséges és a 80. § (3) bekezdésének alkalmazására nem kerül sor, a harminc napos határidőt a feltételek teljesítésére megállapított határidő utolsó napjától kell számítani. A határidőbe a kedvezményezett hiánypótlási és tisztázó kérdésre adott válaszadási ideje, valamint a kifogás elbírálásának időtartama nem számít bele.
(4) Ha a feltételek teljesítése a kedvezményezett érdekkörén kívül, a támogatási jogviszonnyal összefüggésben felmerült okból, a feltételek teljesítésére megadott határidőn belül nem lehetséges, az irányító hatóság a kedvezményezett indokolt kérelmére vagy saját hatáskörében a határidőt egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja.
(5) Ha a feltételek teljesítésére nyitva álló határidő a kedvezményezettnek felróható okból eredménytelenül telik el vagy a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötésétől visszalép, a támogatási döntés érvényét veszti.
82. § (1) Nagyprojekt esetén a támogatási szerződés megkötését követően az irányító hatóság jóváhagyás céljából megküldi az Európai Bizottságnak a támogatási kérelmet, amelyről az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert is tájékoztatja.
(2) Kivételes esetben az irányító hatóság a támogatási szerződés megkötését megelőzően is megküldheti az Európai Bizottságnak a támogatási kérelmet.
(3) Ha a (2) bekezdés szerinti esetben a támogatási szerződés megkötésére a támogatási kérelem megküldését követő negyven napon belül nem kerül sor, az irányító hatóság kezdeményezi az Európai Bizottságnál a jóváhagyás folyamatának felfüggesztését.
(4) Az irányító hatóság tájékoztatja a szakpolitikai felelőst, a kedvezményezettet, az igazoló hatóságot, az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, valamint közreműködő szervezet kijelölése esetén a közreműködő szervezetet a támogatási kérelem Európai Bizottság által történő befogadásáról, valamint jóváhagyásáról vagy elutasításáról.
(5) Ha az Európai Bizottság döntése alapján a projekt tartalma, illetve költségvetése megváltozik, a támogatási szerződést a bizottsági határozattal összhangban módosítani kell.
30. Biztosítékok
83. § (1) A támogatási szerződésben rendelkezni kell a támogatás visszavonásának, a támogatási szerződéstől történő elállásnak, illetve szabálytalanság esetén a visszafizetendő támogatás visszafizetésének biztosítékairól. A támogatás visszafizetésének biztosítéka a felhívásban meghatározottak szerint lehet
a) garanciavállaló nyilatkozat,
b) ingatlan jelzálogjog,
c) a támogatást igénylő gazdasági társaság vagy nonprofit szervezet cégjegyzésre jogosult vezető tisztségviselőjének vagy legalább 50%-os közvetlen tulajdonrésszel rendelkező tulajdonosának, vagy együttesen legalább 50%-os közvetlen tulajdonrésszel rendelkező természetes személy tulajdonosainak kezességvállalása,
d) garanciaszervezet által vállalt kezesség,
e) biztosítási szerződés alapján kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény,
f) az Áht. 92. § (1) bekezdése szerinti állami kezesség,
g) hitelintézet által kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény.
(1a) Az EMVA-ból származó forrásból nyújtott támogatás esetén kizárólag előleg fizetése esetén kell az előleg összegével megegyező összegű biztosítékot nyújtani. Biztosítékként kizárólag készpénzletét, vagy az (1) bekezdés a) és d)-f) pontjában meghatározott biztosíték ajánlható fel.
(2) A biztosítéknak rendelkezésre kell állnia a fenntartási kötelezettség megszűnéséig, az EMVA-ból származó forrásból nyújtott támogatás esetén az előleggel történő elszámolás elfogadásáig. A biztosíték a biztosítéknyújtási kötelezettséggel érintett időszaknál rövidebb lejárattal is rendelkezésre bocsátható azzal, hogy az érintett biztosíték érvényességének lejártát legalább negyvenöt nappal megelőzően annak meghosszabbítását vagy cseréjét a kedvezményezettnek igazolnia kell. Ennek elmaradása a kifizetések elutasítását, illetve szabálytalansági eljárást von maga után, továbbá az irányító hatóság a támogatási szerződéstől elállhat.
(3) A biztosítéki értéknek fedeznie kell legalább a kifizetési igénylésben igényelt, továbbá a már kifizetett támogatás együttes összegét. A záró kifizetési igényléshez a biztosíték értékét csak akkor szükséges kiegészíteni, ha az addig nyújtott biztosíték nem éri el a kedvezményezett által a fenntartási időszakban nyújtandó biztosítéki értéket. Biztosíték legfeljebb a projektre megítélt támogatási összeget elérő értékig kérhető. Nem kell biztosítékot nyújtani a húszmillió forintot meghaladó, de az ötvenmillió forintot meg nem haladó támogatással megvalósuló projekt esetén a fenntartási időszakra vonatkozóan. Az ötvenmillió forintot meghaladó támogatással megvalósuló projekt esetén a fenntartási időszakra a kifizetett támogatás 50%-ának megfelelő mértékű biztosítékot kell nyújtani.
(4) Közszolgáltatási tevékenységre irányuló támogatási szerződéssel, valamint közszolgáltatás nyújtásáról szóló, legalább a fenntartási időszak végéig hatályos szerződéssel rendelkező, többségi állami, helyi önkormányzati, illetve nemzetiségi önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaságnak nem kell biztosítékot nyújtania a fenntartási időszakra.
(5) A kifizetett támogatás 10%-ának megfelelő biztosítékot kell nyújtania a fenntartási időszakban annak a fenntartási időszakban egyébként biztosíték nyújtására köteles kedvezményezettnek, aki a támogatási szerződés megkötésekor a megvalósítási időszakra vállalt indikátorokat a támogatási szerződés megkötésekor meghatározott határidőben teljesítette, és a projekt megvalósítása alatt az arra jogosult szerv nem állapított meg szabálytalanságot a projekttel kapcsolatban.
(6) Zálogjog alkalmazásánál első ranghelyű jelzálogjogot kell előírni. Második vagy további ranghelyre - akár ranghelycsere útján történő - bejegyzés akkor alkalmas elfogadásra, ha a korábbi ranghelyű bejegyzések teljesítése esetén a vagyontárgy értéke még fedezetet nyújt a támogatási összegre.
(7) Ha az adott biztosíték a vonatkozó jogszabályok szerint valamely nyilvántartásba való bejegyzéssel jön létre, a bejegyzés a támogatás folyósításának feltétele. A támogatási összeg - ideértve az előleget is - első folyósítása csak akkor engedélyezhető, ha a biztosíték rendelkezésre áll.
(8) A kedvezményezett számára a biztosítékcserét lehetővé kell tenni, ha az új biztosíték végrehajthatósága, illetve az általa fedezett érték megfelel a biztosítékokra vonatkozó feltételeknek.
(9) A kedvezményezett a kifizetési igénylésben igényelt támogatási összegnek megfelelően megemelt biztosíték meglétét legkésőbb a kifizetési igénylés benyújtásával egyidejűleg köteles igazolni. Ha ez a kifizetési igénylés hiánypótlását követően is elmarad, a kifizetési igénylést el kell utasítani. Ha a kedvezményezett a megemelt biztosíték meglétét később igazolja, akkor az elutasított kifizetési kérelem ismételten benyújtható.
84. § (1) Mentes a 83. § (1) bekezdése szerinti biztosítéknyújtási kötelezettség alól:
a) a költségvetési szerv,
b) az egyházi jogi személy,
c) a helyi önkormányzat, a nemzetiségi önkormányzat, az önkormányzatok egyéb társulása, ha a támogatás teljes egészében önként vállalt helyi közügy megoldását vagy önkormányzati kötelező feladat ellátását szolgálja, továbbá, ha a fejlesztés tárgya vagy a fejlesztés eredményeként létrejövő vagyontárgy önkormányzati törzsvagyon, vagy azzá válik,
d) a vízgazdálkodási társulat, ha a támogatást teljes egészében az általa üzemeltetett önkormányzati vagy állami tulajdonú vizek és vízi létesítmények fejlesztésére használja fel,
e) a Ptk. 8:2. §-a szerinti többségi állami befolyás alatt álló gazdasági társaság, ha a támogatásból létrejövő vagyon ingyenesen az állam, helyi önkormányzat vagy nemzetiségi önkormányzat kizárólagos tulajdonába, - az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke szerinti, a projekt fenntartására vonatkozó időszaknak megfelelő tartalmú elidegenítési és terhelési tilalom kikötése mellett - vasúti pályahálózat működtetője vagy közszolgáltatást ellátó gazdasági társaság kizárólagos tulajdonába kerül,
f) a Ptk. 8:2. §-a szerinti többségi önkormányzati befolyás alatt álló gazdasági társaság, ha a támogatást tömegközlekedési tárgyú projekt megvalósításához kapja és a támogatásból létrejövő vagyon ingyenesen az önkormányzat vagy a többségi önkormányzati befolyás alatt álló gazdasági társaság kizárólagos tulajdonába kerül,
g) bármely kedvezményezett, ha a projektre megítélt támogatás összege nem haladja meg a húszmillió forintot vagy - ha a projektet több kedvezményezett valósítja meg - a ráeső megítélt támogatás összege nem haladja meg a húszmillió forintot,
h) az állam, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat vagy helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok társulásának többségi befolyása alatt álló, az e) és f) pont alapján biztosítéknyújtási kötelezettség alól nem mentes gazdasági társaság, ha a támogatást
ha) az állam, helyi önkormányzat, nemzetiségi önkormányzat, helyi önkormányzatok társulása, nemzetiségi önkormányzatok társulása vagy - központi költségvetési szerv kivételével - költségvetési szerv vagyonának fejlesztésére fordítja, vagy
hb) a ha) alpontban meghatározott szervezetek valamelyikének többségi befolyása alatt álló jogi személy olyan vagyonának fejlesztésére fordítja, amely közfeladat ellátását szolgálja, vagy közfeladat ellátását mozdítja elő,
és a 83. § (1) bekezdése szerinti kötelezettsége alól kormányhatározat mentesíti,
i) a szociális szövetkezet,
j) a műszaki, szakmai érdekképviseletet ellátó köztestület,
k) a megvalósítási időszakra az a kedvezményezett, aki a támogatás kifizetését a projekt megvalósítását követően, egy összegben kérelmezi,
l) társasház és lakásszövetkezet a szociális célú városrehabilitációra vonatkozó felhívás keretében,
m) kérelemre az a kedvezményezett, amely rendelkezik legalább egy lezárt, teljes (tizenkét naptári hónapot jelentő) üzleti évvel, és szerepel az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 260. §-a szerint közzétett köztartozásmentes adózói adatbázisban vagy a köztartozás-mentességét harminc napnál nem régebbi nemleges adóigazolással igazolja.
(2) A felhívás eltérő rendelkezése hiányában nem köteles biztosítékot nyújtani a kedvezményezett, ha a támogatás
a) nem beruházási célú, vagy
b) kutatás-fejlesztésre vagy innovációra irányul.
(3)
(4) Az EMVA-ból származó forrásból nyújtott támogatás esetén a kifizető ügynökség a felhívás eltérő rendelkezése hiányában a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 18. cikk alapján adhat felmentést a biztosíték nyújtása alól.
85. § A kedvezményezett által a projekt keretében beszerzett ingatlan, vagyontárgy a projekt záró projektfenntartási jelentésének elfogadásáig csak az irányító hatóság egyedi engedélyével és az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikkében meghatározott feltételek sérelme nélkül terhelhető meg vagy idegeníthető el.
31. A támogatási szerződés, pénzügyi eszközök esetén a végső kedvezményezettel kötött szerződés módosítása
86. § (1) Ha a kedvezményezettnek a támogatási szerződésben rögzített, vagy bármely, e rendelet alapján szolgáltatott adataiban változás következik be, vagy a projekt műszaki, szakmai tartalma, költségvetése, vagy a támogatás egyéb feltételei változnak, a kedvezményezett a tudomására jutástól számított nyolc napon belül köteles azt bejelenteni az irányító hatóságnak.
(2) A változás kezelését szolgáló intézkedést - ideértve a támogatási szerződés módosításának kezdeményezését is - az irányító hatóság bejelentés nélkül is megkezdheti, ha olyan változást észlel a projektben, amely ezt indokolja.
(3) A bejelentést vagy észlelést követően az irányító hatóság harminc napon belül megteszi az általa nyilvántartott adatok megváltoztatására, a támogatási szerződés módosítására vagy a módosítás elutasítására, az e rendeletben vagy a támogatási szerződésben meghatározott esetben az attól történő elállásra, vagy pénzügyi eszköz esetén a végső kedvezményezettel kötött szerződés felmondására, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelésére vagy más szükséges eljárás lefolytatására irányuló intézkedést. Az intézkedést az irányító hatóság a bejelentés tartalmának, körülményeinek mérlegelésével, a projekt eredményes végrehajtásának szempontjaira tekintettel a 87. § alapján választja meg.
(4) Az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség fennállása mellett nem kell a támogatási szerződést módosítani, ha
a) a projekt fizikai befejezése a hatályos támogatási szerződésben meghatározott időponthoz képest előreláthatóan három hónapot meg nem haladóan késik,
b) a kedvezményezett által vállalt projekt szintű mérföldkövek elérése késik a hatályos támogatási szerződésben rögzített időponthoz képest, de ez - 3 hónapot meg nem haladóan - nem érinti a projekt befejezésére vállalt határidőt,
c) a műszaki, szakmai tartalom oly módon változik, amely során a kedvezményezett által a támogatási szerződésben vállalt tulajdonsághoz vagy képességhez mérten a projekt eredményessége szempontjából kedvezőbb vagy azonos értékű műszaki, szakmai megoldás fog megvalósulni,
d) a projekttartalom olyan jellegű módosítása esetén, amely a projekt műszaki-szakmai tartalmát, a támogathatóság feltételeit nem érinti, és nem jelent kockázatot a projekt eredményességére,
e) a projekt fizikai befejezése a hatályos támogatási szerződésben meghatározott időpontot megelőzően történik meg.
(5) A (4) bekezdés b)-d) pontját a pénzügyi eszközökre nem kell alkalmazni.
87. § (1) A 86. § (1) bekezdés szerinti bejelentéseket - a kedvezményezett korábbi bejelentéseire is tekintettel - a következő alapelvek figyelembevételével kell elbírálni:
a) a módosítás nem változtathatja meg a projekt alapvető célját,
b) a támogatási szerződés akkor módosítható, ha a támogatott tevékenység az így módosított feltételekkel is támogatható lett volna,
c) a módosítás nem irányulhat a támogatási döntésben meghatározott támogatási összegen felüli többlet-támogatás biztosítására, kivéve, ha közszféra szervezet esetén
ca) az eredeti támogatási összeg 15%-át, de legfeljebb 30 millió forintot el nem érő többlettámogatás vonatkozásában - feltéve, hogy az adott program érintett prioritásának a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszegén belül, vagy ha a Kormány a 44/C. § (4) bekezdése szerint a prioritásra maximális kötelezettségvállalási szintet határozott meg, úgy annak mértékéig szabad forrás áll rendelkezésre - az irányító hatóság,
cb) a nettó bevételt termelő, nem kiemelt projekt finanszírozási hiányának meghatározása során a támogatási intenzitás változik akként, hogy a projekt elszámolható összköltsége változatlan marad - feltéve, hogy az adott program érintett prioritásának a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszegén belül, vagy ha a Kormány a 44/C. § (4) bekezdése szerint a prioritásra maximális kötelezettségvállalási szintet határozott meg, úgy annak mértékéig szabad forrás áll rendelkezésre - az irányító hatóság,
cc) a TOP keretéből finanszírozott projekt esetén az eredeti támogatási összeg 30%-át, de legfeljebb 100 millió forintot el nem érő többlettámogatás vonatkozásában - feltéve, hogy a TOP érintett prioritásának a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszegén belül, vagy ha a Kormány a 44/C. § (4) bekezdése szerint a prioritásra maximális kötelezettségvállalási szintet határozott meg, úgy annak mértékéig szabad forrás áll rendelkezésre - az irányító hatóság,
cd) - a ca)-cc) alpontba nem tartozó esetben - a Kormány
eltérően dönt,
d) a módosítás nem irányulhat olyan szempontra, amely jogosultsági feltétel volt az elbírálás során és a módosítást követően már nem teljesülne,
e) az elbírálásánál előnyt jelentő feltételeket kedvezőtlenül érintő módosítás nem engedélyezhető, ha ezáltal a megváltozott projekt nem érte volna el a támogatásban részesülést jelentő legalacsonyabb pontszámot, ideértve a szempontrendszer vonatkozásában meghatározott támogatási minimumot jelentő belső korlátokat is,
f) a módosítási igény nem kerülhet jóváhagyásra, ha az a projekt előkészítésekor előre látható, tervezhető körülmény miatt merült fel, kivéve az alapvető célok teljesülését elősegítő, ésszerűsítést célzó módosítások,
g) vis maior esetek bekövetkezésekor az irányító hatóság egyedileg mérlegeli a negatív irányú változások hatását a projektre és dönt a módosítási igény jóváhagyásáról,
h) a kedvezményezettnek felróható okból felmerülő, a szerződésben foglalt követelményeket kedvezőtlenül érintő módosítási igény nem hagyható jóvá a megítélt támogatás arányos csökkentése nélkül,
i) a kedvezményezett által biztosított önerő aránya - a c) pont cb) alpontja kivételével - a projekt támogatásának növelése esetén sem csökkenhet azzal, hogy az eltérő támogatási intenzitású tevékenységeket tartalmazó projekt esetén az önerő aránya tevékenységenként vizsgálandó,
j) ha a projekt egy vagy több, a felhívásban meghatározott, önállóan támogatható eleme már megvalósult, az irányító hatóság a támogatási szerződés módosításával kezdeményezheti a projekt műszaki, szakmai tartalmának módosítását,
k) ha a támogatott tevékenység összköltsége csökken a tervezetthez képest, a támogatás összegét az összköltség csökkenésének arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően,
l) a projekt fizikai befejezésének határideje csak az irányító hatóság előzetes hozzájárulása esetén haladhatja meg a felhívásban, pénzügyi eszközök esetén a pénzügyi közvetítővel megkötött finanszírozási megállapodásban rögzített végső határidőt azzal, hogy a módosított határidő meghatározása során figyelemmel kell lenni az adott operatív program zárásának időpontjára, valamint az elszámolhatósági szabályokra,
m) az irányító hatóság a 89/B. § (1) bekezdése szerinti esetben engedélyezheti a projekt más felhívás kerete terhére történő finanszírozását.
(1a) Az (1) bekezdés c), e), j) és k) pontját a pénzügyi eszközökre nem kell alkalmazni.
(1b) Ha az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben az adott program érintett prioritásának a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszegén belül, vagy ha a Kormány a 44/C. § (4) bekezdése szerint a prioritásra maximális kötelezettségvállalási szintet határozott meg, úgy annak mértékéig szabad forrás áll rendelkezésre, akkor ennek terhére kell kezdeményezni a többlettámogatás biztosítását.
(1c) Ha az (1e) bekezdés szerinti finanszírozási lehetőségek nem állnak rendelkezésre, akkor a költségnövekmény támogatását - az (1) bekezdés c) pont ca)-cc) alpontja kivételével - az európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint lehet kezdeményezni.
(1d) Az eredményességi keretbe tartozó indikátorok célértékeihez nem vagy aránytalanul alacsony mértékben hozzájáruló projektek esetén nem lehetséges hazai költségvetési többletforrás biztosítása.
(1e) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben a Kormány döntését kezdeményező előterjesztésben be kell mutatni - az (1b) bekezdésben foglalt lehetőség hiányán túlmenően - különösen a következőket:
a) helyi önkormányzat kedvezményezett esetén:
aa) területi szereplő esetén ITP-ben megállapított keretösszegén belül szabad forrás nem áll rendelkezésre vagy valamely nem megfelelően előrehaladó projekttől történő elállással, az érintett vagy más projekt műszaki tartalmának módosításával nem szabadítható fel forrás,
ab) a kedvezményezett részéről nem vonható be önerő vagy annak mértéke nem növelhető,
ac) hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás által nyújtható kedvezményes finanszírozási lehetőség nem biztosított, és
ad) a hitelfelvétel lehetősége nem biztosított,
b) egyéb közszféra szervezet kedvezményezett esetén:
ba) nem lehet elállni ugyanazon prioritáson belül az el nem indult, nem megfelelően előrehaladó vagy a prioritásnak a Kormány által meghatározott indikatív támogatási keretösszegét, vagy ha a Kormány a 44/C. § (4) bekezdése szerint a prioritásra maximális kötelezettségvállalási szintet határozott meg, akkor azt meghaladó forrás terhére támogatott projektektől, illetve az érintett vagy más projekt műszaki tartalmát nem lehet módosítani,
bb) a kedvezményezett más költségvetési forrásból finanszírozni tervezett, még nem megkezdett projektje számára nyújtott forrás terhére a költségnövekmény nem finanszírozható,
bc) a fenntartó nem rendelkezik olyan forrással, amely a költségnövekmény finanszírozása céljából bevonható, és
bd) hitelintézet vagy pénzügyi vállalkozás által nyújtható kedvezményes finanszírozási lehetőség nem biztosított.
(1f) Az irányító hatóság a költségnövekmény támogatására irányuló igény benyújtását követően jogosult kezdeményezni az (1c) bekezdés szerinti kormányrendeletben előírt igazságügyi szakértő megbízását.
(1g) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az (1) bekezdés c) pont ca)-cc) alpontja szerint meghozott döntésekről negyedévente tájékoztatja a Kormányt.
(1h) Projektfejlesztés esetén a 87. § (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában a támogatási szerződés 56/C. § szerinti módosítása alapján megállapított támogatási összeget kell a támogatási döntésben meghatározott támogatási összegnek tekinteni.
(1i) Az (1) bekezdés c) pont ca) és cc) alpontja szerinti esetben a költségnövekmény piaci árnak való megfelelését az irányító hatóság vizsgálja.
(2) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke szerinti, a befejezést követően nettó bevételt termelő projektek esetén az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően a módosításnak meg kell felelni a következő feltételeknek is:
a) a módosítás eredményeként a közgazdasági költség-haszon elemzés mutatóinak továbbra is meg kell felelniük a támogathatósági feltételeknek,
b) ha a megvalósíthatósági tanulmányban kiválasztott változattól eltérő változat kerül megvalósításra, a változatelemzés ismételt elvégzésével, illetve módosításával igazolni szükséges, hogy az új változat megvalósítása a legmegfelelőbb.
(3) Konzorcium által megvalósuló projekt esetén - e rendelet vagy az egységes működési kézikönyv eltérő rendelkezése hiányában - az (1) bekezdés szerinti rendelkezéseket projektszinten kell értelmezni.
(4) Ha a projekt elfogadott műszaki, szakmai tartalmának változása jogerős hatósági engedélyben foglaltakból fakad, annak megfelelőségét az irányító hatóság nem vizsgálhatja. A módosítás elbírálásánál ebben az esetben is figyelembe kell venni az (1) bekezdésben foglalt alapelveket.
87/A. §
88. § (1) A kedvezményezett kizárólag a támogatás arányos csökkentése mellett jogosult csökkenteni az indikátor célértéket.
(2) Ha egy indikátor nem éri el a projektre a támogatási szerződésben meghatározott érték 75%-át, a támogatás csökkentésre kerül, illetve a kedvezményezett - a vis maior esetét kivéve - a támogatás arányos részét, a következő képlet szerint köteles visszafizetni:
Visszaköveteléssel érintett támogatási arány = 75-(teljesített indikátor értéke/indikátor célértéke)*100
(3) A 75%-os értéket az indikátorérték változás abszolút értékére kell értelmezni.
(4) Ha az indikátor teljesülése adott tevékenységhez köthető, az arányosítást a tevékenységre jutó támogatás arányában kell elvégezni. Ha a projekt célja több indikátor teljesítése, és több indikátor nem érte el a támogatási szerződésben, vagy ezek módosításában meghatározott érték 75%-át, az arányosítást a legalacsonyabb arányban teljesült indikátort figyelembe véve kell elvégezni.
(5) Az (1)-(4) bekezdés nem alkalmazható a szakpolitikai mutatók és az eredményindikátorok vonatkozásában.
(6) Ha az indikátor egyben a műszaki-szakmai tartalom részét képezi, a támogatási szerződésben szereplő tervérték csökkenése esetén a műszaki-szakmai tartalom csökkenésére vonatkozó, az 1. melléklet 65.4. pont c) alpontját szükséges alkalmazni.
(7) Az 56/C. § szerinti támogatási szerződés módosítására az (1)-(6) bekezdést nem kell alkalmazni.
89. § (1) Átalakulás, egyesülés vagy szétválás esetén a jogutód akkor léphet be a támogatási jogviszonyba, ha a felhívásban, a pénzügyi közvetítői felhívásban vagy a pénzügyi eszköz termékleírásában foglalt feltételeknek - így különösen a jogosultsági szempontoknak - megfelel és ahhoz az irányító hatóság előzetesen hozzájárul.
(2) A projekt megvalósítását a kedvezményezett másra átruházhatja, ha az új kedvezményezett a felhívásban vagy a pénzügyi eszköz termékleírásában foglalt feltételeknek - így különösen a jogosultsági szempontoknak - megfelel és ahhoz az irányító hatóság előzetesen hozzájárul. A projekt átruházása során a projekt céljai nem módosulhatnak.
(3) Ha az új kedvezményezett jogszabályon alapuló jogutódlás következtében lép be a támogatási jogviszonyba, ideértve a kötelező feladatátvétel kapcsán bekövetkezett jogutódlást is, nem szükséges az irányító hatóság előzetes hozzájárulása. A támogatási szerződés módosul az új kedvezményezett által bejelentett és az irányító hatóság által elfogadott változással.
89/A. § Több kiemelt projektnek a Kormány döntése alapján történő összevonása esetén az irányító hatóság gondoskodik - az összevonással érintett projektek támogatási szerződéseinek pénzügyi rendezésével egyidejűleg - a hatályban maradó támogatási szerződés módosításáról.
89/B. § (1) Az irányító hatóság a támogatási szerződés módosítása révén a projekt másik felhívás kerete terhére történő finanszírozásra térhet át, ha
a) a projekt keretében támogatott tevékenység jelentős mértékben megvalósult,
b) a projekt célja vis maiornak nem minősülő, és a kedvezményezettnek fel nem róható okból nem valósult meg, vagy észszerű módon nem valósítható meg,
c) a projekt keretében megvalósított tevékenység megfelel valamely e rendelet szerinti felhívás céljának és követelményeinek,
d) az áttérés az áttérést megelőző feltételeknél nagyobb mértékben segíti elő az indikátorok teljesítését, illetve az abszorpciót,
e) a projekt összköltsége legalább egymilliárd forint, és
f) az áttérést az uniós állami támogatási szabályok lehetővé teszik.
(2) A támogatási szerződés (1) bekezdés szerinti módosítása nem okozhat kettős finanszírozást.
(3) Ha a projektnek nyújtott támogatás állami támogatásnak minősült, az (1) bekezdés szerinti áttérésre az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet véleményének beszerzését követően kerülhet sor.
(4) Ha az (1) bekezdés szerinti áttérés nem azonos irányító hatóságok által végrehajtott programok között történik, az áttérésre az érintett irányító hatóságok egyeztetését és az áttéréssel való egyetértését követően kerülhet sor.
(5) A (4) bekezdés szerinti esetben a kedvezményezettel új támogatási szerződést kell kötni.
32. A támogatási jogviszony megszüntetése, szankció, projektfelügyelő
90. § (1) Az irányító hatóság jogosult - a Ptk.-ban és a támogatási szerződésben meghatározott egyéb esetek mellett - a támogatási szerződéstől elállni, vagy a szerződés felbontását kezdeményezni, ha a következő feltételek közül legalább egy bekövetkezik:
a) a támogatási szerződés megkötésétől - területi kiválasztási eljárásrendben támogatott projekt, illetve olyan kiemelt projekt esetén, amelyre az 56/A. § szerint kötöttek szerződést, a szerződésben meghatározott határidőtől - számított tizenkét hónapon belül a támogatott tevékenység nem kezdődik meg és a megvalósítás érdekében harmadik féltől megvásárolandó szolgáltatásokat, árukat, építési munkákat legalább azok tervezett összértékének 50%-át elérő mértékben - esetleges közbeszerzési kötelezettségének teljesítése mellett - nem rendeli meg, vagy az erre irányuló szerződést harmadik féllel nem köti meg,
b) a támogatási szerződés megkötésétől - területi kiválasztási eljárásrendben támogatott projekt, illetve olyan kiemelt projekt esetén, amelyre az 56/A. § szerint kötöttek szerződést, a szerződésben meghatározott határidőtől - számított tizenkét hónapon belül a támogatás igénybevételét a kedvezményezett érdekkörében felmerült okból nem kezdeményezi, kifizetési igénylés benyújtásával a megítélt támogatás legalább 10%-ának felhasználását nem igazolja és késedelmét ezen idő alatt írásban sem menti ki,
c) bebizonyosodik, hogy a kedvezményezett a támogatási döntést érdemben befolyásoló valótlan adatot szolgáltatott a támogatási kérelem benyújtásakor, a támogatási szerződés megkötésekor vagy a támogatási jogviszony fennállása alatt,
d) a támogatott tevékenység megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, a támogatási szerződésben foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved, vagy a 91. § szerinti intézkedés nem vezetett eredményre,
e) a kedvezményezett megszegi a támogatási szerződésben foglalt vagy jogszabályi kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget ellenőrzéstűrési kötelezettségének, és ennek következtében a támogatott tevékenység szabályszerű megvalósítását nem lehet ellenőrizni,
f) a kedvezményezett a támogatási kérelemben vagy a támogatási szerződéshez adott nyilatkozatát visszavonja,
g) a nyújtott biztosíték megszűnik, megsemmisül vagy értéke számottevően csökken, és a kedvezményezett megfelelő új biztosíték, vagy az értékcsökkenésnek megfelelő további biztosíték nyújtásáról az irányító hatóság által megszabott határidőn belül nem intézkedik,
h) a 78. § b), e) vagy g) pontjában foglalt körülmény a támogatási szerződés megkötését követően jut az irányító hatóság tudomására.
(2) Területi kiválasztási eljárásrendben kiválasztott projekt esetén, ha a projekt támogatási szerződésétől történő elállás más projekt célját és indikátorvállalásait is veszélyezteti, a veszélyeztetett projekt támogatási szerződésétől is elállhat az irányító hatóság.
(3) Ha az (1) bekezdésben meghatározott bármely feltétel bekövetkezik, az irányító hatóság jogosult az (1) bekezdés szerinti döntés meghozataláig a kedvezményezett további támogatási igényére vonatkozóan a támogatási döntés meghozatalát, a támogatási szerződés megkötését felfüggeszteni.
91. § (1) Azon adminisztrációs vagy menedzsment problémákkal küzdő - különösen nemzetgazdasági, illetve abszorpciós szempontból kiemelt jelentőségű - projektek esetén, amelyeknél a megvalósítás jelentős késedelmének, tartós akadályba üközésének vagy meghiúsulásának veszélye felmerül, az irányító hatóság jogosult
a) a támogatási szerződéstől való elállás megelőzése érdekében - a támogatási szerződés módosítása kezdeményezésével egyidejűleg - projektfelügyelőt kijelölni a következő feladatok ellátására:
aa) a projekt aktuális helyzetének áttekintése, problémák azonosítása és kockázatelemzés alapján egyedi cselekvési terv kidolgozása a kedvezményezettel együttműködve,
ab) jogszabály, felhívás és a támogatási szerződés, vagy támogatói okirat alapján alkalmazható intézkedések felelősének és határidejének meghatározása,
ac) az egyedi cselekvési tervben foglaltak megvalósulásnak nyomon követése,
ad) az egyedi cselekvési tervben foglaltak végrehajtása során kapcsolattartás és koordináció a projekt megvalósításában és nyomon követésében érintett szereplőkkel a különböző szabályozó eszközökbe foglalt felelősségi és utasítási rend, valamint szolgálati út figyelembevételével,
ae) az adott projektre vonatkozóan döntési jogkörrel rendelkező szereplő tájékoztatása a projekt előrehaladásával, a felmerült problémák jellegével és a kezelésükre javasolt intézkedésekkel kapcsolatban,
af) a projekt megvalósításának támogatása egyéb eszközökkel,
ag) szerződésmódosítás kezdeményezése,
b) szankciót alkalmazni, így különösen a projektmenedzsment költséget csökkenteni vagy annak kifizetését feltételhez kötni, az európai uniós forrásokhoz való hozzáférést ideiglenesen korlátozni.
(2) Az irányító hatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti intézkedést a projekt támogatási szerződésben vállalt ütemezéséhez való visszaállásáig alkalmazhatja.
(3) Az irányító hatóság a projekt eredményes megvalósítása érdekében az (1) bekezdés szerinti probléma elhárításáig - a benyújtott támogatási kérelemmel összefüggő döntéshozatal vagy új támogatási szerződés, támogatói okirat hatálybalépése felfüggesztésével - korlátozhatja az érintett kedvezményezett további, az irányító hatóság által kezelt támogatási forrásokhoz való hozzáférését.
33. Finanszírozási megállapodás
92. § (1) A pénzügyi eszközök esetén finanszírozási megállapodást kell kötni az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (7) bekezdése alapján, ha valamely pénzügyi eszköz végrehajtására az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (4) bekezdés a) vagy b) pontja alapján kerül sor. A finanszírozási megállapodást az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletével összhangban az adott pénzügyi eszköz végrehajtási struktúrájától függően kell elkészíteni.
(2) Az alapok alapját végrehajtó szervezettel megkötött finanszírozási megállapodásnak az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletében meghatározottakon túl tartalmaznia kell
a) az alapok alapját végrehajtó szervezetnek a programszámla, a követelések és a kötelezettségek állományának változására vonatkozó - az államháztartási számvitelről szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Áhsz.) meghatározott rendelkezések szerint a pénzeszközök változását eredményező gazdasági eseményeket, azoknak a követelésekre és a kötelezettségekre gyakorolt hatását a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően tartalmazó - nyilvántartási és adatszolgáltatási kötelezettségét, a követelések értékelését, valamint a kapcsolódó részletező nyilvántartások Áhsz. szerinti vezetésére vonatkozó kötelezettségét,
b) az alapok alapját végrehajtó szervezet által teljesítendő adatszolgáltatás körét, és meg kell határozni az analitikus nyilvántartásra használt rendszereket,
c) azt, hogy az alapok alapját végrehajtó szervezet a monitoring és információs rendszer helyett a saját pénzügyi számlavezetési és jelentési feladatokat ellátó informatikai rendszerét használhatja, de a monitoring és információs rendszer részére történő napi szintű adattovábbításról térítésmentesen köteles gondoskodni,
d) azt, hogy az alapok alapját végrehajtó szervezet a finanszírozási megállapodás teljesítésének ellenőrzése érdekében köteles az irányító hatóság részére havonta írásban beszámolni
da) a finanszírozási keretből lehívott és még a programszámlára vissza nem utalt források mértékéről programonként adott bontásban,
db) a megkötött finanszírozási megállapodások teljesítésének előrehaladásáról,
dc) a kedvezményezettnek nyújtott támogatott pénzügyi termék révén megvalósuló kockázatvállalásról, így különösen a kölcsönök minősítéséről és a kezesség beváltására vonatkozó adatokról,
dd) szabálytalanság jelentéstételi kötelezettsége kapcsán az elkövetett szabálytalanságokról, és
de) az irányító hatóság által kért bármely egyéb adatról vagy eseményről,
e) olyan ellenőrzési rendszer felállításának kötelezettségét, amely a csalások és a támogatások szabálytalan felhasználásának megelőzését, feltárását szolgálja,
f) azt, hogy az alapok alapját végrehajtó szervezet a finanszírozási megállapodás teljesítésének ellenőrzése érdekében köteles az irányító hatóság részére negyedévente írásban beszámolni az elszámolható költségek tárgynegyedévben felmerült teljes összegéről.
(3)
(4) Az irányító hatóság az alapok alapját végrehajtó szervezet számára rendelkezésre tartja a finanszírozási keretből az irányító hatóság által elfogadott program végrehajtására jóváhagyott forrás összegét.
93. § (1) Ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe, a kiválasztott pénzügyi közvetítő részére a finanszírozási megállapodásban meghatározott keretösszeg erejéig, meghatározott részletekben utalja át az igényelt forrásrészt.
(2) Ha a lehívási értesítés vagy az ahhoz csatolt, az e rendeletben vagy a finanszírozási megállapodásban meghatározott melléklet hiányos vagy hibás, a beérkezéstől számított 15 napon belül, legfeljebb 15 napos határidő kitűzésével az adott értesítésben szereplő összes hiány, illetve hiba megjelölésével hiánypótlásra kell felhívni az alapok alapját végrehajtó szervezetet.
(3) Ha a hiánypótlásra a határidő elteltétől számított tizenöt napon belül nem kerül sor, az a lehívási értesítés elutasítását eredményezi.
(4) Ha a megvalósítás nyomon követése, illetve folyamatba épített ellenőrzése során szabálytalanság gyanúja merül fel az alapok alapját végrehajtó szervezet vonatkozásában, az irányító hatóság a forrás kifizetését felfüggesztheti.
(5) A finanszírozási megállapodásban foglaltak alapján az alapok alapját végrehajtó szervezet negyedévente jogosult az irányítási költségek megtérítésére vonatkozó előleget igényelni.
(6) Az irányítási költségek megtérítésére vonatkozó előleggel a tárgyévet követő év március 31-ig el kell számolnia az alapok alapját végrehajtó szervezetnek. Az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóság részére visszafizeti az előleg azon összegét, amellyel határidőn belül nem számolt el.
(7) Az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 41. cikk (1) bekezdés c) pontjának alátámasztása érdekében minden hónap 10. napjáig a végső kedvezményezeti ügyletekhez kapcsolódó folyósítások adatait a monitoring és információs rendszerbe feltölteni.
(8) Az irányító hatóság köteles a (7) bekezdés szerinti adatokat legkésőbb az igazoló hatóság kérését követő 5 napon belül felülvizsgálni, a szükséges javításokról gondoskodni, majd jóváhagyásával hitelesíteni.
94. § (1) A finanszírozási megállapodásban ki kell kötni, hogy a helyszíni ellenőrzések során ellenőrizni kell a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetnél a nyilvánosságra, tájékoztatásra vonatkozó, továbbá az állami támogatásokra vonatkozó uniós szabályok betartását.
(2) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 40. cikk (5) bekezdése alapján az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles biztosítani, hogy a pénzügyi eszköz felhasználását igazoló dokumentumok rendelkezésre álljanak. Az alapok alapját végrehajtó szervezet az ezzel kapcsolatos kötelezettsége teljesítéséhez a szükséges mértéken túllépő nyilvántartási kötelezettséget nem róhat a végső kedvezményezettre.
(3) Az irányító hatóság a helyszíni ellenőrzés jogát magához vonhatja, valamint a pénzügyi közvetítőnél és a végső kedvezményezettnél maga is közvetlenül ellenőrizheti a finanszírozási megállapodás betartását.
33/A. Pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodás
94/A. § (1) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 38. cikk (5) bekezdése szerint az alapok alapját végrehajtó szervezet a végrehajtás egy részének lebonyolításával pénzügyi közvetítőt bízhat meg.
(2) A pénzügyi közvetítővel megkötött finanszírozási megállapodásnak az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet IV. mellékletében meghatározottakon túl az alapok alapját végrehajtó szervezettel kötött finanszírozási megállapodásban foglaltaknak megfelelően tartalmaznia kell
a) a pénzügyi termékekből származó forráslehívásra alkalmazandó szabályokat,
b) a pénzügyi termékekből származó források egyéb forrástól történő elkülönített nyilvántartására, valamint e források elszámolására vonatkozó rendelkezéseket, beleértve a pénzügyi közvetítő díjazása céljából nyújtott forrást is,
c) a pénzügyi eszközből nyújtott forrás felhasználását igazoló dokumentumok rendelkezésre állását illető szabályokat,
d) a pénzügyi eszközökből származó kamatra és más nyereségre vonatkozó rendelkezéseket,
e) a pénzügyi közvetítő adatszolgáltatásra és ellenőrzési tevékenységre vonatkozó kötelezettségeit.
94/B. § (1) Az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodást felmondhatja, ha
a) a pénzügyi közvetítő pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozó tevékenysége meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a finanszírozási megállapodásban foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved,
b) a pénzügyi közvetítő megszegi a finanszírozási megállapodásban foglalt, vagy jogszabályi kötelezettségeit, így különösen a pénzügyi eszközök szabályszerű megvalósítását nem ellenőrzi.
(2) A pénzügyi közvetítő a finanszírozási megállapodás felmondása esetén köteles mindenben együttműködni az alapok alapját végrehajtó szervezettel, illetve az irányító hatósággal a finanszírozási megállapodásban foglaltaknak megfelelően.
XVI. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁSBÓL FINANSZÍROZOTT KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELLENŐRZÉSE
34. Általános szabályok
94/C. § (1) E fejezet alkalmazásában pénzügyi eszköz esetén
a) támogatási szerződés alatt finanszírozási megállapodást vagy pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodást,
b) kedvezményezett alatt a pénzügyi közvetítőt is kell érteni.
(2) E rendelet alkalmazásában közbeszerzési eljárás alatt a koncessziós beszerzési eljárást is érteni kell.
94/D. §
95. § (1) Az ebben a fejezetben meghatározott kötelezettségeket a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett teljesíti, és azok teljesítését biztosítja akkor is, ha a Kbt. 29. §-a alapján nem ő minősül ajánlatkérőnek.
(2) Az ebben a fejezetben meghatározott kötelezettségeket a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett akkor is teljesíti, ha a támogatásból megvalósuló közbeszerzést olyan szervezet folytatja le, amellyel a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a Kbt. 9. § (1) bekezdés h)-i) pontja és (2) bekezdése alapján kötött szerződést.
(3) A kedvezményezett a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét követően az e fejezet rendelkezései szerint köteles eljárni. Ha a támogatást igénylő a támogatási döntésről szóló értesítés kézhezvételét megelőzően közbeszerzési eljárást folytat le, abban az esetben is az e fejezet rendelkezései szerint köteles eljárni.
(4) Az e fejezet szerinti közbeszerzési eljárások lefolytatásáért és Kbt. szerinti dokumentálásáért - a központosított közbeszerzés kivételével - a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felelős. Ha a támogatás felhasználására központosított közbeszerzési eljárás alapján kerül sor, a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felelős az eljárás során a támogatási kérelem, illetve a támogatási szerződés és a központosított közbeszerzési rendszerről, valamint a központi beszerző szerv feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerinti keretmegállapodáson alapuló egyedi szerződés összhangjának megteremtéséért, továbbá a támogatás felhasználásának ellenőrzése során az eljárás dokumentumai rendelkezésre bocsátásáért.
(5) Ha a kedvezményezett az e fejezetben foglalt kötelezettségeit nem, vagy nem megfelelően teljesíti, és a felelőssége szabálytalansági eljárás keretében megállapításra kerül, a támogatási szerződés szerinti támogatás egy része vagy egésze visszavonható. Ha a támogatási döntés előtt kerül megállapításra, hogy a támogatást igénylő a kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően teljesíti, akkor az igényelthez képest csökkentett támogatás ítélhető meg részére.
95/A. § Nagyprojekt esetén - a szakaszolt nagyprojekt kivételével - az építési beruházás tárgyú közbeszerzési szerződés megkötésére irányuló közbeszerzési eljárás akkor indítható meg, ha a műszaki leírás kivitelezési dokumentáció szinten kidolgozott. Ha a közbeszerzési eljárás megindításakor nem áll rendelkezésre a kivitelezési dokumentáció, az ellenőrzés típusától függően az irányító hatóság vezetője vagy a közbeszerzésekért felelős miniszter nem támogató tartalmú tanúsítványt vagy jelentést állít ki.
96. § (1) Az e fejezet alkalmazása során a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett
a) a közbeszerzési eljárás előkészítésének, lefolytatásának, valamint a szerződés módosításának időbeli ütemezését az e fejezetben meghatározott határidők figyelembevételével köteles tervezni és megvalósítani,
b) a dokumentumok megküldésével egyidejűleg köteles feltüntetni a beszerzés Kbt. szerinti becsült értékét, a szerződéshez rendelt elnevezést és a projekt azonosítószámát, és csatolni nyilatkozatát, valamint ennek alátámasztására a megvizsgált eljárások listáját a részekre bontás tilalmának figyelembevételéről,
c) a dokumentumokat elektronikus formában küldi meg.
(2) A közbeszerzésekért felelős miniszter és az irányító hatóság számára meghatározott határidőbe nem számít bele a hiánypótlásra, illetve a tényállás tisztázásához szükséges adatok közlésére irányuló felhívástól az annak teljesítéséig terjedő idő, jogorvoslati, illetve szabálytalansági eljárás esetén az eljárás felfüggesztésének időtartama.
(3) Az ellenőrzési eljárás során nincs helye ugyanazon hiányt vagy hiányosságot érintő ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátásának. A nem egyértelmű kijelentések tisztázása érdekében ugyanazon kérdéskörben legfeljebb egy alkalommal a tényállás tisztázása kérhető. Az ellenőrzés megindításával kapcsolatban hiánypótlás kibocsátására az e fejezet szerinti ellenőrzési eljárás megindulásától számított három munkanapon belül kerül sor.
(4) Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett nem válaszol a közbeszerzésekért felelős miniszter, illetve az irányító hatóság részére a hiánypótlási felhívás megküldésétől számított húsz munkanapon belül, akkor a közbeszerzésekért felelős miniszter, illetve az irányító hatóság az ellenőrzését - a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett értesítése mellett - lezárja.
97. § (1) Az uniós értékhatárokat el nem érő becsült értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem érő becsült értékű közbeszerzési eljárás során a 98-100. §-t, az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó becsült értékű közbeszerzési eljárás esetében a 101-109. §-t, a Kbt. 19. § (4) bekezdésének alkalmazásával lefolytatott eljárás során a 98-100. §-t kell alkalmazni. Az eljárás becsült értékét a Kbt. 16-20. §-ainak figyelembevételével kell meghatározni, különös tekintettel a részekre bontás tilalmának szabályaira.
(1a) A nem közbeszerzés köteles beszerzés esetén a felhívás erre vonatkozó rendelkezése alapján a beszerzési igényt az ajánlattételi határidőt megelőző öt nappal a kedvezményezett és a támogatást igénylő köteles a www.palyazat.gov.hu oldalon az ott meghatározott követelmények szerint közzétenni. Nem kell közzétenni az 5. melléklet 2.3.2.5a. pontja szerint megállapított beszerzési igényt.
(2) Ha a központosított közbeszerzési rendszer keretén belül lefolytatott keretmegállapodásos eljárás második részének a Kbt. 19. § (3) bekezdése alkalmazása nélkül számított becsült értéke az uniós értékhatárt - építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot - eléri vagy meghaladja, és a központi beszerző szerv által lefolytatott keretmegállapodásos eljárás ezt lehetővé teszi, a verseny újranyitása kötelező a kedvezményezettek, támogatást igénylők számára.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában a keretmegállapodásos eljárások első részének becsült értéke az irányadó az első rész ellenőrzése tekintetében. A keretmegállapodásos eljárások második részének Kbt. 19. § (3) bekezdésének alkalmazása nélkül számított becsült értéke az irányadó a második rész ellenőrzése tekintetében.
(3a) A keretmegállapodásos eljárás második részében, ha a közvetlen megrendelésre a központosított közbeszerzési portálon keresztül kerül sor, értékhatártól függetlenül e fejezetet és az 1. melléklet XIX. Fejezetét nem, hanem a kifizetési igénylés, a beszámolás, elszámolás és az ellenőrzés, helyszíni ellenőrzés általános szabályait, így különösen a 122-126/A. és 127. §-t, a XXVI. Fejezetet, az 1. melléklet XI. Fejezetét és a 4. mellékletet kell alkalmazni, különösen a szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumokon keresztül.
(3b) A dinamikus beszerzési rendszer felállításakor vagy módosításakor - a becsült értéktől függetlenül - a 101-107. § szabályai szerint kell eljárni. A dinamikus beszerzési rendszer felállítását követően az ajánlattételi szakaszra és a dinamikus beszerzési rendszer keretében megkötött szerződések módosítására a 109. § szerinti utólagos ellenőrzés szabályait kell alkalmazni. A dinamikus beszerzési rendszer felállítását követően elbírált részvételi jelentkezések bírálati dokumentumait a részvételre jelentkezők dinamikus beszerzési rendszerbe történő felvételéről vagy annak elutasításáról való értesítését követő első ajánlattételi szakasz dokumentumaival együtt kell az irányító hatósághoz és a közbeszerzésekért felelős miniszterhez benyújtani, az utólagos ellenőrzés szabályainak megfelelően.
(4) A (2) és (3) bekezdés alkalmazásában, a keretmegállapodásos eljárás második része tekintetében, uniós értékhatár alatt a keretmegállapodásos eljárások második részében lefolytatott eljárás megkezdésekor hatályos uniós értékhatárt kell érteni.
(5) EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén a Kbt. 5. § (3) bekezdése szerinti támogatást igénylőnek vagy kedvezményezettnek - az (1) bekezdéstől eltérően - értékhatártól függetlenül a 98-100. §-t kell alkalmaznia.
35. Az uniós értékhatárokat el nem érő értékű, valamint az építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárások
98. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás eredményéről, eredménytelenségéről, az ajánlattevő(k) kizárásáról, a szerződés teljesítésére való alkalmatlanságának megállapításáról, ajánlatának egyéb okból történt érvénytelenné nyilvánításáról, valamint ezek részletes indokáról hozott döntéséről a döntés meghozatalát követő munkanapon, de legkésőbb az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldésének napján értesíti az irányító hatóságot.
(2) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az ajánlatok elbírálásáról szóló írásbeli összegezés megküldését követő két munkanapon belül megküldi a közbeszerzési eljárás során keletkezett összes dokumentumot és a Kbt. 27. § (1)-(2) bekezdése szerinti közbeszerzési szabályzatot - jogorvoslati eljárás esetén a Közbeszerzési Döntőbizottság döntését tartalmazó dokumentumot is - az irányító hatóság részére.
(3) Ha a Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás megindítására az (1) bekezdés szerinti határidőt követően, de még a (4) bekezdés szerinti értesítés megküldése előtt kerül sor, az irányító hatóság az ellenőrzést a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napjáig felfüggeszti. Az ellenőrzés felfüggesztése vonatkozásában a korábbi időpont az irányadó. A kézhezvétel időpontjáról a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett nyilatkozik az irányító hatóság részére.
(4) Az irányító hatóság a (2) bekezdés szerinti dokumentumokat - figyelemmel az egységes működési kézikönyvben foglaltakra is - közbeszerzési-jogi, támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú utóellenőrzésnek veti alá. Az irányító hatóság a dokumentumok beérkezését követő tizenöt munkanapon belül az ellenőrzés eredményéről a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet értesíti. Az irányító hatóság az ellenőrzés eredményétől függően - az ellenőrzés lezárását követő tizenöt napon belül - szabálytalansági eljárást indít, és a megítélése szerint szabálytalanság megállapítására okot adó közbeszerzési jogsértés esetén jogorvoslati eljárást kezdeményez.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően a Vidékfejlesztési Program tekintetében az irányító hatóság a kockázatelemzéssel kiválasztott projektek vonatkozásában megküldött, (2) bekezdés szerinti dokumentumokat veti alá közbeszerzési-jogi, támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú utóellenőrzésnek.
99. § (1) Ha a közbeszerzési eljárásban utólagos ellenőrzés szükséges, azt az irányító hatóság folytatja le az utólagos ellenőrzés lefolytatásához szükséges valamennyi dokumentum kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül. Utólagos ellenőrzésre akkor kerül sor, ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte a 98. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, és a közbeszerzési eljárás utóellenőrzését nem határidőben kezdeményezte, vagy az utólagos ellenőrzés lefolytatását jogszabály lehetővé teszi. Ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte a 98. § (1) és (2) bekezdésében meghatározott kötelezettségét, és a közbeszerzési eljárás utóellenőrzését nem határidőben kezdeményezte, az irányító hatóság az erről való tudomásszerzését követő tizenöt napon belül a kedvezményezett ellen szabálytalansági eljárást indít, vagy szabálytalansági eljárás lefolytatása nélkül szabálytalansági döntést hoz azzal, hogy az esetleges korrekcióra elsődlegesen a projektmenedzsment vagy a közbeszerzés sorok terhére kerül sor.
(2) Az utólagos ellenőrzésről készült jelentés tartalmában egyenértékű az utóellenőrzési jelentéssel.
(3) A kedvezményezett részére támogatás - a támogatásielőleg-kifizetés kivételével - csak a támogató tartalmú utóellenőrzési vagy utólagos ellenőrzésről készült jelentés megléte vagy a 98. § (5) bekezdése esetén folyósítható. Nem támogató tartalmú utóellenőrzési vagy utólagos ellenőrzésről készült jelentés esetén - amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozó, nem reparálható jogsértés miatt kerül sor nem támogató tartalmú jelentés kiadására - az irányító hatóság jogorvoslati eljárást kezdeményezhet a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt.
(4) Szabálytalansági eljárás lefolytatásának kezdeményezése esetén a szabálytalansági gyanú elutasításáról szóló vagy a szabálytalansági eljárást lezáró döntés tartalma az irányadó a támogatás folyósítása tekintetében.
100. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a szerződésmódosítást, valamint a szerződésmódosítást alátámasztó valamennyi dokumentumot a szerződésmódosítást követő két munkanapon belül utóellenőrzés céljából megküldi az irányító hatóság részére. Az irányító hatóság a dokumentumok beérkezését követő tizenöt munkanapon belül elvégzi a közbeszerzési-jogi és elszámolhatósági szempontú ellenőrzést.
(2) Ha a kedvezményezett a szerződésmódosítására vonatkozó, Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás megindításáról tájékoztatja az irányító hatóságot, az irányító hatóság az ellenőrzést a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napjáig felfüggeszti. Az ellenőrzés felfüggesztése vonatkozásában a korábbi időpont az irányadó.
(3) Ha a szerződésmódosítással összefüggésben utólagos ellenőrzés szükséges, azt az irányító hatóság folytatja le az utólagos ellenőrzés lefolytatásához szükséges valamennyi dokumentum kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül. Utólagos ellenőrzésre akkor kerül sor, ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségét, és a szerződésmódosítás utóellenőrzését nem határidőben kezdeményezte, vagy az utólagos ellenőrzés lefolytatását jogszabály lehetővé teszi. Ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségét, és a szerződésmódosítás utóellenőrzését nem határidőben kezdeményezte, az irányító hatóság kezdeményezheti a kedvezményezett ellen szabálytalansági eljárás lefolytatását azzal, hogy az esetleges korrekcióra elsődlegesen a projektmenedzsment vagy a közbeszerzés sorok terhére kerül sor.
(4) Az utólagos ellenőrzésről készült jelentés egyenértékű az utóellenőrzési jelentéssel.
(5) A kedvezményezett részére a szerződés-módosítással érintett támogatási összeg csak a szerződés-módosításra vonatkozó támogató tartalmú utóellenőrzési vagy utólagos ellenőrzésről készült jelentés megléte esetén folyósítható. Nem támogató tartalmú utóellenőrzési vagy utólagos ellenőrzésről készült jelentés esetén - amennyiben a Közbeszerzési Döntőbizottság hatáskörébe tartozó, nem reparálható jogsértés miatt kerül sor nem támogató tartalmú jelentés kiadására - az irányító hatóság jogorvoslati eljárást kezdeményezhet a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt.
(6) Szabálytalansági eljárás lefolytatásának kezdeményezése esetén a szabálytalansági gyanú elutasításáról szóló vagy a szabálytalansági eljárást lezáró döntés tartalma az irányadó a támogatás folyósítása tekintetében.
100/A. § (1) Ha a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés módosítása azért válik szükségessé, mert a támogatási szerződésben módosult a szerződéssel érintett projektelem finanszírozási módja, akkor a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésnek kizárólag a finanszírozási módra vonatkozó, a támogatási szerződésnek megfelelő módosítására a 100. § (1) és (3) bekezdését nem kell alkalmazni. A kedvezményezett a szerződésmódosításról 15 napon belül tájékoztatja az irányító hatóságot az alátámasztó dokumentumok megküldésével.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződésmódosítás esetén a szerződésmódosítással érintett támogatási összeg - a 100. § (5) bekezdéstől eltérően - folyósítható.
36. Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás, valamint az építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszáz millió forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárások
101. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően a közbeszerzési dokumentumokat támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú minőségellenőrzés céljából az irányító hatóságnál nyújtja be a monitoring és információs rendszeren keresztül.
(2) Az irányító hatóság a közbeszerzési dokumentumok beérkezésétől számított 5 munkanapon belül megküldi a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú észrevételeit a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére, vagy a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozatát. Az irányító hatóság a határidőt - az indokok megjelölésével egyidejűleg - legfeljebb öt munkanappal meghosszabbíthatja, és erről értesíti a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet.
(3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú észrevételek alapján módosított közbeszerzési dokumentumokat - a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú észrevételekben foglaltakkal egyet nem értése esetén a részletes írásbeli indokolással együtt - a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú észrevételek közlésétől számított öt munkanapon belül az irányító hatóság részére megküldi. Amennyiben a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a módosított közbeszerzési dokumentumokat, vagy részletes írásbeli indokolását nem küldi meg az irányító hatóság részére az irányító hatóság észrevételeinek megküldésétől számított húsz munkanapon belül, úgy az irányító hatóság ellenőrzését nyilatkozat kibocsátása nélkül - a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett értesítése mellett - lezárja.
(4) Az irányító hatóság (3) bekezdés szerinti módosított közbeszerzési dokumentumok beérkezését követő öt munkanapon belül megküldi a támogatást igénylőnek, illetve a kedvezményezettnek a támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozatát, és erről tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert. A (2) bekezdés szerint készült támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozat egyenértékű a jelen bekezdés szerint készült támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozattal.
(5) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a (2) vagy (4) bekezdés szerinti támogató tartalmú nyilatkozat kézhezvételét követően haladéktalanul kezdeményezi a monitoring és információs rendszeren keresztül a közbeszerzési dokumentumok központi, a közbeszerzésekért felelős miniszter általi ellenőrzését. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a monitoring és információs rendszerben nem rögzített közbeszerzési dokumentumokat haladéktalanul továbbítja a közbeszerzésekért felelős miniszter részére. A közbeszerzésekért felelős miniszter az eljárás ellenőrzésével összefüggésben további dokumentumok benyújtását is kérheti.
101/A. § (1) A Közbesz. R. 4. § (2) bekezdése szerinti informatikai eszközök és szolgáltatások fejlesztésére vagy üzemeltetésére vonatkozó közbeszerzési eljárás esetén a Közbesz. R. 1. mellékletében meghatározott szervezet beszerzése vonatkozásában csak akkor kezdeményezhető a 101. § (5) bekezdése szerinti ellenőrzés, ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az e-közigazgatásért felelős miniszter jóváhagyását is beszerezte. Az e közigazgatásért felelős miniszter eljárását legkésőbb az irányító hatóság eljárásának kezdeményezésével egyidejűleg kell kezdeményezni.
(1a) A Nemzeti Hírközlési és Informatikai Tanácsról, valamint a Digitális Kormányzati Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a kormányzati informatikai beszerzések központosított közbeszerzési rendszeréről szóló 301/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: DKÜ rendelet) 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti beszerzések esetében az e-közigazgatásért felelős miniszter (1) bekezdés szerinti jóváhagyásával egyenértékű az e-közigazgatási és informatikai fejlesztések egységesítéséért felelős miniszter jóváhagyása is, ha arra a DKÜ rendelet 5. § (9) bekezdése szerinti miniszteri rendelet lehetőséget biztosít.
(1b) Nincs helye a 101. § (5) bekezdésében meghatározott ellenőrzés lefolytatásának a DKÜ rendelet 13. § (1) bekezdés b) pontja esetében
a) a DKÜ rendelet 9. §-a szerinti esetben a DKÜ rendelet 9. § (4) bekezdése szerinti „megfelelő” minősítés, illetve
b) a DKÜ rendelet 10. §-a és 11. §-a esetében a DKÜ rendelet 12. § (4) bekezdés a) vagy b) pontja szerinti jóváhagyás hiányában.
(2) Az e-közigazgatásért felelős miniszter az előterjesztés vonatkozásában az elektronikus kormányzati stratégiai célokhoz és az infokommunikációs infrastruktúrához történő illeszkedés szempontjára valamint az állami szervek informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendeletben meghatározott szempontokra figyelemmel dönt az (1) bekezdés szerinti jóváhagyásról. Az e-közigazgatásért felelős miniszter eljárására a 101. § szerinti eljárást kell megfelelően alkalmazni. Ha a Közbesz. R. 1. mellékletében megjelölt szervnek az előterjesztéssel összefüggő, az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló törvény (a továbbiakban: e-ügyintézési tv.) szerinti informatikai fejlesztési terv bejelentése miatt az e-közigazgatásért felelős miniszter kezdeményezésére az e-ügyintézési tv. szerinti Elektronikus Ügyintézési Felügyelet (a továbbiakban: Felügyelet) koordinációs eljárást folytatott le, az (1) bekezdés szerinti jóváhagyás beszerzésére vonatkozó kérelemhez mellékelni kell a Felügyeletnek a koordinációs eljárás eredményére vonatkozó összefoglalóját is. A jóváhagyásról az e-közigazgatásért felelős miniszter a közbeszerzésekért felelős minisztert tájékoztatja.
(3) Az (1) bekezdés esetén a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett a 101. § (5) bekezdés szerinti ellenőrzést a jóváhagyást, valamint a 101. § (2) vagy (4) bekezdése szerinti támogató tartalmú nyilatkozat kézhezvételét követően haladéktalanul kezdeményezi.
(4) Az e-közigazgatásért felelős miniszter a jóváhagyást megtagadja, ha a Közbesz. R. 1. mellékletében megjelölt szervnek az előterjesztéssel összefüggő, az e-ügyintézési tv. szerinti informatikai fejlesztési tervével nem értett egyet vagy az előterjesztés alapján a szerv az informatikai fejlesztést az e-közigazgatásért felelős miniszter álláspontjának figyelmen kívül hagyásával kívánja megvalósítani. Az e-közigazgatásért felelős miniszter a jóváhagyását akkor is megtagadja, ha az előterjesztés az állami szervek informatikai fejlesztéseinek koordinációjáról szóló rendelet szerinti bejelentésben vagy annak módosításában nem szerepelt, és a Közbesz. R. 1. mellékletében megjelölt szervezet nem igazolja, hogy a bejelentés elmaradása önhibáján kívüli okból következett be.
101/B. § (1) Az egységes Állami Alkalmazás-fejlesztési Környezetről és az Állami Alkalmazás-katalógusról, valamint az egyes kapcsolódó kormányrendeletek módosításáról szóló 314/2018. (XII. 27.) Korm. rendelet (a továbbiakban: ÁAFK Kr.) hatálya alá tartozó szervezet esetében, az ÁAFK Kr. szerinti alkalmazásfejlesztés vonatkozásában csak akkor kezdeményezhető a 101. § (5) bekezdése szerinti ellenőrzés, ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az ÁAFK Kr. szerinti támogató tanúsítványt is beszerezte.
(1a) A DKÜ rendelet 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti beszerzések esetében az (1) bekezdés szerinti tanúsítvánnyal egyenértékű az e-közigazgatási és informatikai fejlesztések egységesítéséért felelős miniszter jóváhagyása is, ha arra a DKÜ rendelet 5. § (9) bekezdése szerinti miniszteri rendelet lehetőséget biztosít.
(2) Az ÁAFK Kr. szerinti soron kívüli alkalmazásfejlesztés esetén az (1) bekezdés szerinti tanúsítvány helyett a soron kívüliség bejelentése is mellékelhető. Ha a támogató tanúsítványt az ÁAFK Kr. szerinti szerv a 101. § (5) bekezdése szerinti előterjesztés elbírálásának ideje alatt megadta vagy megtagadta, az (1) bekezdés szerinti szervezet köteles azt a közbeszerzésekért felelős miniszter részére soron kívül megküldeni.
102. § (1) Hatósági engedélyhez kötött építési beruházás esetén a 101. § rendelkezéseitől eltérően a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás megindítását megelőzően a közbeszerzési dokumentumokat közbeszerzési-jogi ellenőrzés céljából a közbeszerzésekért felelős miniszternél nyújtja be a monitoring és információs rendszeren keresztül. A közbeszerzésekért felelős miniszter az eljárás ellenőrzésével összefüggésben további dokumentumok benyújtását is kérheti.
(2) Hatósági engedélyhez kötött építési beruházás esetén a támogathatósági, elszámolhatósági ellenőrzésre a kifizetési igénylés ellenőrzése során kerül sor.
(3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a közbeszerzési dokumentumokat támogathatósági, elszámolhatósági szempontú minőségellenőrzés céljából az irányító hatóságnál nyújtja be a monitoring és információs rendszeren keresztül.
(4) Az irányító hatóság a közbeszerzési dokumentumok beérkezésétől számított öt munkanapon belül megküldi a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére a támogathatósági, elszámolhatósági szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozatát. Az irányító hatóság a határidőt - az indokok megjelölésével egyidejűleg - legfeljebb öt munkanappal meghosszabbíthatja, és erről értesíti a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet.
(5) Ha támogathatósági, elszámolhatósági szabálytalanság merül fel, azért a kedvezményezett önálló felelősséggel tartozik.
103. § (1) A közbeszerzésekért felelős miniszter a közbeszerzési dokumentumok 101. § vagy 102. § szerinti beérkezésétől számított tizenöt munkanapon belül elvégzi a közbeszerzési dokumentumok közbeszerzési-jogi ellenőrzését. Ennek keretében legkésőbb tíz munkanapon belül jelentést vagy az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványt készít, amelyet megküld a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett részére.
(2)
(3)
(4) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett az eljárás megindítására vonatkozó jelentés alapján módosított közbeszerzési dokumentumokat - a jelentésben foglaltakkal egyet nem értése esetén a részletes írásbeli indokolásával együtt - a jelentés közlésétől számított öt munkanapon belül a közbeszerzésekért felelős miniszter részére megküldi. Ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a módosított közbeszerzési dokumentumokat vagy részletes írásbeli indokolását nem küldi meg a közbeszerzésekért felelős miniszter részére az eljárás megindítására vonatkozó jelentés megküldésétől számított húsz munkanapon belül, akkor a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzését tanúsítvány kibocsátása nélkül - a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett értesítése mellett - lezárja.
(5) A közbeszerzésekért felelős miniszter a (4) bekezdés szerinti módosított közbeszerzési dokumentumok beérkezését követően az (1) bekezdés szerinti tizenöt munkanapos határidőből még fel nem használt időtartamon belül az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványt állít ki, és erről tájékoztatja a támogatást igénylőt vagy a kedvezményezettet, valamint az irányító hatóságot.
(6)-(9)
(10) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzési dokumentumokat az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvány figyelembevételével véglegesíti. Az (1) bekezdés szerint készült, az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvány egyenértékű az (5) bekezdés szerint készült, az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvánnyal.
(11) Ha az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvány nem támogató tartalmú, és
a) a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a dokumentumokat az irányító hatóság ellenőrzési hatáskörébe tartozó szempontból módosítja, vagy
b) a hatósági engedélyhez kötött építési beruházás esetén a hatósági engedély tartalma módosításra kerül,
akkor a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás ellenőrzését ismételten a 101. § (1) bekezdése vagy 102. § (1) bekezdése szerint kezdeményezi.
(12) Ha az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvány nem támogató tartalmú, és
a) támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a dokumentumokat az irányító hatóság ellenőrzési hatáskörébe tartozó szempontból nem módosítja, vagy
b) a hatósági engedélyhez kötött építési beruházás esetén a hatósági engedély tartalma nem kerül módosításra, akkor a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzési eljárás ellenőrzését ismételten az (1) bekezdés szerint kezdeményezi, és a közbeszerzésekért felelős miniszter a közbeszerzési dokumentumok beérkezését követő öt munkanapon belül az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványt állít ki, amiről tájékoztatja a támogatást igénylőt vagy a kedvezményezettet, valamint az irányító hatóságot.
103/A. § A közbeszerzésekért felelős miniszter nem támogató tartalmú tanúsítványt állít ki akkor, ha
a) a közbeszerzési dokumentumokat a 101/A. § (1) bekezdés megszegésével nyújtották be,
b) az elektronikus ügyintézést biztosító állami szerv az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 104. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségének nem tett eleget,
c)
104. § (1) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett - figyelemmel a 95. § (4) bekezdésében foglaltakra is - a közbeszerzési eljárást abban az esetben indíthatja meg, ha a közbeszerzésekért felelős miniszter a közbeszerzési dokumentumokat ellenőrizte, és erről támogató tartalmú, vagy feltétellel támogató tartalmú eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványt állított ki. A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzési eljárást megindító végleges dokumentumokat az irányító hatóság, valamint a közbeszerzésekért felelős miniszter részére legkésőbb a közbeszerzési eljárás megindítását követő öt munkanapon belül megküldi. Az irányító hatóság vagy a közbeszerzésekért felelős miniszter egyet nem értése esetén a dokumentumok beérkezését követő hét munkanapon belül dönt a szabálytalansági eljárás kezdeményezéséről, továbbá dönt a megítélése szerint szabálytalanság megállapítására okot adó, nem reparálható közbeszerzési jogsértés esetén a Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt.
(2) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert, valamint az irányító hatóságot az (1) bekezdés szerinti végleges dokumentumokban történt esetleges változásokról.
105. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a Kbt. szerinti bontási eljárás időpontjáról legalább öt munkanappal korábban tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert a monitoring és információs rendszeren keresztül. A közbeszerzésekért felelős miniszter a közbeszerzési eljárásba - a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett tájékoztatása alapján, a tájékoztatás megküldését követő három munkanapon belül - megfigyelőt jelöl, erről a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet egyidejűleg értesíti.
(2) A megfigyelő az eljárásban a bíráló bizottsági üléseken való személyes részvétellel, továbbá a közbeszerzési eljárás iratainak vizsgálatával jogosult részt venni.
(3) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a megfigyelőt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során valamennyi eljárási cselekményről haladéktalanul írásban tájékoztatja, és az eljárás során keletkezett dokumentumokat, különösen a felvett jegyzőkönyveket, az egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó dokumentumokat, jogorvoslat esetén az azzal összefüggésben keletkezett dokumentumokat, valamint az ajánlatkérői döntéseket, döntési javaslatokat tartalmazó dokumentumokat a megfigyelő részére - figyelemmel a 106. § (1) bekezdésében foglaltakra - haladéktalanul megküldi.
(4) Ha a támogatást igénylő, vagy a kedvezményezett nem tesz eleget a (3) bekezdés szerinti kötelezettségének, az irányító hatóság vagy a közbeszerzésekért felelős miniszter szabálytalansági eljárás kezdeményezéséről dönthet.
106. § (1) A közbeszerzésekért felelős miniszter az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elbírálásáról készített írásbeli összegezés megküldését megelőzően - vagy a (2a) bekezdés esetén azt követően -, több szakaszból álló eljárás esetén valamennyi eljárási szakasz vonatkozásában - a 105. § (3) bekezdés szerinti dokumentumok kézhezvételét követő tíz munkanapon belül - közbeszerzési záró tanúsítványt állít ki, amelyet megküld a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett, valamint az irányító hatóság részére.
(2) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett - figyelemmel a 105. § (3) bekezdésében foglaltakra is - a közbeszerzési eljárást lezáró döntését, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntését akkor hozhatja meg, ha a közbeszerzésekért felelős miniszter az eljárás lefolytatását ellenőrizte és erről közbeszerzési záró tanúsítványt állított ki. A közbeszerzési eljárást lezáró döntést, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntést meghozó személy vagy testület a Kbt. szerinti írásbeli szakvélemény és döntési javaslat, valamint a közbeszerzési záró tanúsítványban foglaltak figyelembevételével hozza meg az eljárást lezáró döntését, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntését.
(2a) A (2) bekezdésben foglaltaktól eltérően a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett meghozhatja az eljárást lezáró döntését, illetve több szakaszból álló eljárás esetén a részvételi szakaszát lezáró döntését a közbeszerzésekért felelős miniszternek az eljárás lefolytatása ellenőrzésével egyidejűleg is. Ebben az esetben - a szerződéskötési moratórium letelte esetén - a szerződés is megköthető, az azonban a közbeszerzésekért felelős miniszter által kiállított, támogató vagy feltétellel támogató tartalmú közbeszerzési záró tanúsítvány hiányában nem léphet hatályba.
(3) A támogatást igénylő, vagy a kedvezményezett az ajánlatok vagy a részvételi jelentkezések elbírálásáról készített írásbeli összegezést - annak megküldésével egyidejűleg -, valamint - eltérő vélemény esetén - a közbeszerzési záró tanúsítványban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját a közbeszerzésekért felelős miniszter részére megküldi. A (2a) bekezdés alkalmazása esetén a módosított összegezést - eltérő vélemény esetén - a közbeszerzési záró tanúsítványban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzésekért felelős miniszter részére haladéktalanul megküldi. A közbeszerzésekért felelős miniszter egyetértése esetén a közbeszerzési záró tanúsítványt módosítja. A közbeszerzésekért felelős miniszter egyet nem értése esetén dönt a szabálytalansági eljárás kezdeményezéséről, és a megítélése szerint szabálytalanság megállapítására okot adó, nem reparálható közbeszerzési jogsértés esetén jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről a Közbeszerzési Döntőbizottság előtt.
(4) Ha a Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás megindítására a 105. § (3) bekezdés szerinti határidőt követően, de még az (1) bekezdés szerinti tanúsítvány megküldése előtt kerül sor, a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzést a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napjáig felfüggeszti. Az ellenőrzés jelen bekezdés szerinti felfüggesztése vonatkozásában a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napja közötti időbeli eltérés esetén a korábbi időpont az irányadó.
(5) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti tanúsítvány kiállításra került a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés kézbesítése, illetve közzététele napja előtt, és a közbeszerzési eljárás során hozott döntés megsemmisítését követően sor kerül a közbeszerzési eljárást lezáró, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró új döntés meghozatalára, a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett ismételten kéri a közbeszerzésekért felelős minisztert közbeszerzési záró tanúsítvány kiállítására. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett eljárására a 105. § (3) bekezdése irányadó. A közbeszerzésekért felelős miniszter az új záró tanúsítványt a dokumentumok kézhezvételét követő öt munkanapon belül állítja ki. A közbeszerzési eljárást lezáró döntést, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntést meghozó személy vagy testület a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés, a Kbt. szerinti írásbeli szakvélemény és döntési javaslat, valamint a közbeszerzési záró tanúsítványban foglaltak figyelembevételével hozza meg az eljárást lezáró döntését, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntését.
(6) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti tanúsítvány kiállítását követően sor kerül közbeszerzési eljárást lezáró döntés, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntés módosítására, úgy a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett ismételten kéri a közbeszerzésekért felelős minisztert közbeszerzési záró tanúsítvány kiállítására. Az új záró tanúsítványt a közbeszerzésekért felelős miniszter a 105. § (3) bekezdés szerinti dokumentumok kézhezvételét követő öt munkanapon belül állítja ki. A közbeszerzési eljárást lezáró döntést, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntést meghozó személy vagy testület a Kbt. szerinti írásbeli szakvélemény és döntési javaslat, valamint a közbeszerzési záró tanúsítványban foglaltak figyelembevételével hozza meg az eljárást lezáró döntését, illetve több szakaszból álló eljárás esetén az eljárás részvételi szakaszát lezáró döntését.
107. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére támogatás - a támogatásielőleg-kifizetés kivételével - csak a közbeszerzésekért felelős miniszter támogató tartalmú az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványának, támogató tartalmú záró tanúsítványának, valamint a 101. § szerinti eljárásrend esetén az irányító hatóság 101. § (2) vagy (4) bekezdése szerinti támogató nyilatkozatának a megléte esetén folyósítható.
(2) Szabálytalansági eljárás lefolytatása esetén a szabálytalanságról vagy a szabálytalansági gyanú elutasításáról e rendelet szerint hozott döntés tartalma az irányadó a támogatás folyósítása tekintetében.
108. § (1) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó becsült értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó becsült értékű közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés módosításával kapcsolatban - a módosításra vonatkozó megállapodás megkötését megelőzően - az irányító hatóság és azt követően a közbeszerzésekért felelős miniszter írásbeli véleményét kéri a monitoring és információs rendszeren keresztül. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a szerződést, a módosítás tervezetét, a módosítás indokolását, az indokolást alátámasztó valamennyi dokumentumot megküldi az irányító hatóság részére.
(1a) Ha a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés módosítása azért válik szükségessé, mert a támogatási szerződésben módosult a szerződéssel érintett projektelem finanszírozási módja, akkor a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésnek kizárólag a finanszírozási módra vonatkozó, a támogatási szerződésnek megfelelő módosítására az (1) bekezdést nem kell alkalmazni. A kedvezményezett a szerződésmódosításról 15 napon belül tájékoztatja az irányító hatóságot az alátámasztó dokumentumok megküldésével.
(1b) Az (1a) bekezdés szerinti szerződés módosítás esetén a szerződés módosítással érintett támogatási összeg - a (11) bekezdéstől eltérően - folyósítható.
(2) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az (1) bekezdés szerint kezdeményezi a közbeszerzési dokumentumok irányító hatóság általi, hatósági engedélyhez kötött építési beruházás esetén támogathatósági, elszámolhatósági szempontú, egyéb beszerzési tárgy esetén támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú ellenőrzését és nyilatkozatának kiállítását. Az irányító hatóság a szerződés módosításával összefüggésben további dokumentumok benyújtását is kérheti.
(3) Az irányító hatóság a szerződés módosításával kapcsolatos támogathatósági, elszámolhatósági, illetőleg műszaki szempontú észrevételeit vagy nyilatkozatát a dokumentumok (2) bekezdés szerinti beérkezésétől számított öt munkanapon belül megküldi a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére. Az irányító hatóság a határidőt - az indokok megjelölésével egyidejűleg - legfeljebb három munkanappal meghosszabbíthatja.
(4) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a (3) bekezdés szerinti észrevételek alapján módosított dokumentumokat - egyet nem értése esetén a részletes írásbeli indokolással együtt - az észrevételek megküldését követő öt munkanapon belül megküldi az irányító hatóság részére. Amennyiben a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a módosított dokumentumokat, vagy részletes írásbeli indokolását nem küldi meg az irányító hatóság részére az észrevételek megküldésétől számított húsz munkanapon belül, úgy az irányító hatóság a szerződés módosítás ellenőrzését további észrevétel kibocsátása nélkül - a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett értesítése mellett - lezárja.
(5) Az irányító hatóság a (4) bekezdés szerinti módosított közbeszerzési dokumentumok beérkezését követő öt munkanapon belül megküldi a támogatást igénylőnek, illetve a kedvezményezettnek a támogathatósági, elszámolhatósági, illetőleg műszaki szempontú ellenőrzésről szóló nyilatkozatát. Az irányító hatóság (3) bekezdés szerinti nyilatkozata egyenértékű a jelen bekezdés szerinti nyilatkozattal, az irányító hatóság a nyilatkozat megküldéséről tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert.
(6) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a (3) vagy (5) bekezdés szerinti nyilatkozat kézhezvételét követően haladéktalanul kezdeményezi a közbeszerzési dokumentumoknak a közbeszerzésekért felelős miniszter általi közbeszerzési-jogi szempontú ellenőrzését. A közbeszerzésekért felelős miniszter a szerződés módosításával összefüggésben további dokumentumok benyújtását is kérheti.
(7) A közbeszerzésekért felelős miniszter a szerződés módosításával kapcsolatos közbeszerzési-jogi szempontú véleményét a kezdeményezés beérkezésétől számított tizenhárom munkanapon belül megküldi a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére.
(8) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a vélemény alapján módosított dokumentumokat - egyet nem értése esetén a részletes írásbeli indokolással együtt - a vélemény kézhezvételét követő öt munkanapon belül megküldi a közbeszerzésekért felelős miniszter részére. Amennyiben a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a módosított dokumentumokat, vagy részletes írásbeli indokolását nem küldi meg a közbeszerzésekért felelős miniszter részére a vélemény megküldésétől számított húsz munkanapon belül, úgy a közbeszerzésekért felelős miniszter a szerződés módosítás ellenőrzését további észrevétel kibocsátása nélkül - a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett értesítése mellett - lezárja.
(9) A közbeszerzésekért felelős miniszter a további észrevételeiről a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett (8) bekezdés szerinti válaszának beérkezésétől számított hét munkanapon belül tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet.
(10) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a módosított szerződést a (7) bekezdés szerint készült jogszerűséget megállapító vélemény vagy a (9) bekezdés szerint készült jogszerűséget megállapító további észrevétel megküldését követő öt munkanapon belül megküldi az irányító hatóság részére. Az irányító hatóság egyet nem értése esetén dönt a szabálytalansági eljárás lefolytatásáról, illetve a jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről. A közbeszerzésekért felelős miniszter egyet nem értése esetén dönt a szabálytalansági eljárás, illetve a jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről.
(11) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett részére a szerződésmódosítással érintett támogatási összeg csak az irányító hatóság és a közbeszerzésekért felelős miniszter adott szerződésmódosításra vonatkozó támogató tartalmú nyilatkozata, és véleménye, vagy további észrevétele alapján folyósítható. Szerződésmódosítással érintett támogatási összeg e pont vonatkozásában a (2) bekezdés vagy (4) bekezdés szerint jogszerűnek, és az (5) bekezdés szerint támogathatónak és elszámolhatónak tekintett szerződés módosítás felek általi aláírásáig ki nem fizetett támogatási összeg. A (7) bekezdés szerint készült jogszerűséget megállapító vélemény egyenértékű a (9) bekezdés szerint készült jogszerűséget megállapító további észrevétellel.
109. § (1) Ha a közbeszerzési eljárás, dinamikus beszerzési rendszer ajánlattételi szakasza, valamint a szerződésmódosítás kapcsán utólagos ellenőrzés szükséges, a dokumentumokat támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontból az irányító hatóság, közbeszerzési-jogi szempontból a közbeszerzésekért felelős miniszter ellenőrzi az ellenőrzés lefolytatásához szükséges valamennyi dokumentum kézhezvételét követően. Az utólagos ellenőrzés mind a közbeszerzési eljárás, mind a szerződésmódosítás vonatkozásában a 108. §-ban meghatározott eljárási cselekmények megfelelő alkalmazásával történik, azzal az eltéréssel, hogy az utólagos ellenőrzés során a közbeszerzésekért felelős miniszter jelentést állít ki, amely ellen a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a 108. § (8) bekezdése szerint terjesztheti elő részletes írásbeli indokolását, a közbeszerzésekért felelős miniszter további észrevételt nem küld. A közbeszerzésekért felelős miniszter egyet nem értése esetén dönt a szabálytalansági eljárás kezdeményezéséről, és a megítélése szerint szabálytalanság megállapítására okot adó közbeszerzési jogsértés esetén jogorvoslati eljárás kezdeményezéséről. Utólagos ellenőrzésre akkor kerül sor, ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte a 101-106. §-ban vagy a 108. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségét, vagy az utólagos ellenőrzés lefolytatását jogszabály lehetővé teszi, illetve dinamikus beszerzési rendszer ajánlattételi szakaszában és az ennek keretében megkötött szerződések módosítása vonatkozásában. Ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte a 101-106. §-ban meghatározott vagy a 108. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségét, a közbeszerzésekért felelős miniszter kezdeményezheti a kedvezményezett ellen szabálytalansági eljárás lefolytatását.
(1a) Ha a közbeszerzésekért felelős miniszter az (1) bekezdés szerint a 101-106. §-ban meghatározott vagy a 108. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettség megszegése miatt kezdeményez szabálytalansági eljárást, vagy az irányító hatóság észleli, hogy a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett megszegte a 101-106. §-ban vagy a 108. § (1) bekezdésében foglalt kötelezettségét, az irányító hatóság a kezdeményezéstől vagy az észleléstől számított tizenöt napon belül a kedvezményezett ellen szabálytalansági eljárást indít, vagy szabálytalansági eljárás lefolytatása nélkül szabálytalansági döntést hoz azzal, hogy az esetleges korrekcióra elsődlegesen a projektmenedzsment vagy a közbeszerzés sorok terhére kerül sor.
(2) Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a szerződésmódosítására vonatkozó, Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás megindításáról tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert, a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzést a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napjáig felfüggeszti. Az ellenőrzés jelen bekezdés szerinti felfüggesztése vonatkozásában a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló döntés Kbt. szerinti kézbesítése, illetve közzététele napja közötti időbeli eltérés esetén a korábbi időpont az irányadó.
(3) Az utólagos ellenőrzésről készült jelentés egyenértékű az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítvánnyal, a közbeszerzési záró tanúsítvánnyal és a szerződés-módosításra vonatkozó írásbeli véleménnyel.
XVI/A. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁSBÓL FINANSZÍROZOTT MINŐSÍTETT BESZERZÉS VAGY ALAPVETŐ BIZTONSÁGI ÉRDEKET ÉRINTŐ BESZERZÉS MENTESÍTÉSI ELJÁRÁST MEGELŐZŐ VIZSGÁLATA
109/A. § E fejezet alkalmazásában:
1. alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés: az alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az ilyen beszerzések megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről szóló 225/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 1. §-a szerinti beszerzés,
2. minősített beszerzés: a minősített beszerzések Országgyűlés általi mentesítésének kezdeményezésére vonatkozó feltételekről és eljárásról, valamint az ilyen beszerzések megvalósításakor az ajánlatkérő által érvényesítendő követelményekről szóló 492/2015. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerinti beszerzés.
109/B. § (1) Minősített beszerzés vagy alapvető biztonsági érdeket érintő beszerzés közbeszerzési eljárás lefolytatása alóli felmentésre irányuló mentesítési eljárás megkezdése előtt a támogatást igénylő vagy kedvezményezett köteles az irányító hatóság hozzájáruló nyilatkozatát kérni. A támogatást igénylő vagy kedvezményezett köteles a mentesíteni kívánt beszerzés tárgyát, becsült értékét, a mentesítési kérelem indokolását, valamint az ellenőrzés lefolytatásához szükséges egyéb dokumentumokat megküldeni az irányító hatóság részére.
(2) Az irányító hatóság a részére benyújtott dokumentációt támogathatósági, elszámolhatósági, valamint műszaki szempontból megvizsgálja, különös tekintettel a következőkre:
a) a beszerzés tárgya illeszkedik-e a projekthez, operatív programhoz,
b) a beszerzés betervezésre került-e a projekt költségvetésébe,
c) a közbeszerzési eljárás alóli mentesítés indokolása megfelelő-e.
(3) Az irányító hatóság köteles a mentesítési kérelem vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti dokumentumok hiánytalan beküldésétől számított 8 napon belül nyilatkozni.
(4) Ha a kedvezményezett az e fejezet szerinti kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően teljesíti, és szabálytalansági eljárás keretében ez megállapításra kerül, a támogatási szerződés szerinti támogatás egy része vagy egésze visszavonható. Ha a támogatási döntés előtt kerül megállapításra, hogy a támogatást igénylő az e fejezet szerinti kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően teljesíti, akkor az igényelthez képest csökkentett mértékű támogatás ítélhető meg részére.
(5) A (3) bekezdés szerinti nyilatkozat ellen kifogás benyújtásának van helye.
XVII. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOK PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁSI RENDSZERE
37. A valós költségek finanszírozásának alapelve
110. § (1) Támogatás kifizetésére csak akkor kerülhet sor, ha a projekt keretében tervezett tevékenységek megvalósultak, a hozzájuk kapcsolódó költségek ténylegesen és igazolhatóan felmerültek, azaz valós költségek.
(2) A támogatás kifizetését az irányító hatóság - az előleg kifizetés kivételével - a kedvezményezettnél ténylegesen felmerült, illetve kifizetett kiadásokhoz, valós költségekhez igazodva, a felhívásban megnevezett elszámolható költségek vonatkozásában teljesíti.
(3) A valós költségek elszámolhatósági szabályait az 5. melléklet szabályozza.
(4) Az irányító hatóság az 5. melléklet szerinti elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozást alkalmazni köteles, az egyes felhívások tekintetében kizárólag az elszámolható költségek köre szűkíthető, mértékét a nemzeti szabályozásban foglaltak szerint lehet szűkíteni.
(5) A projektmenedzsment tevékenységéhez kapcsolódó költség csak a projekt szakmai előrehaladásának arányában számolható el. A projektek pénzügyi lebonyolítása során a kifizetett és az összes projektmenedzsmentre jutó támogatás aránya - egyszerűsített elszámolási módok alkalmazását kivéve - legfeljebb 10 százalékponttal haladhatja meg a teljes projekt vonatkozásában kifizetett és megítélt támogatás arányát. A 87. § (1) bekezdés c) pont szerinti esetben a projektmenedzsment tevékenységhez kapcsolódó költségre támogatás nem folyósítható az e bekezdésben rögzített arány helyreállításáig.
110/A. § A kedvezményezett projektszintű, a kincstár program szintű elkülönített számviteli nyilvántartást vezet, a projekttel kapcsolatos minden dokumentumot elkülönítetten nyilvántart, és legalább 2027. december 31-ig megőriz.
110/B. § A kedvezményezett köteles a projekt végrehajtása érdekében kötött szerződéseknek a támogatás kifizetése szempontjából releváns adatait a monitoring és információs rendszerben rögzíteni a szerződés megkötését követően, legkésőbb a szerződés alapján elszámolni kívánt költség kifizetési igénylés keretében történő benyújtásáig.
110/C. § Ha felhívás vagy támogatási szerződés nem zárja ki, szóbeli megállapodás alapján költségelszámolásra legfeljebb bruttó százezer forintot meg nem haladó összegű megrendelések esetén kerülhet sor.
38. Az uniós hozzájárulások fogadására és kifizetésére szolgáló kincstári pénzforgalmi számlák
111. § (1) Az Európai Bizottságtól érkező éves, illetve kezdeti előfinanszírozás, időközi kifizetések és végsőegyenleg-kifizetés fogadására az igazoló hatóság egy, összevont - az EMVA kivételével - valamennyi program és alap forrásait kezelő, magyar forint pénznemben vezetett pénzforgalmi számlát nyit a kincstárban, amely felett az igazoló hatóság rendelkezik. EMVA forrás esetén a kifizető ügynökség által kezelt magyar forint pénznemben vezetett pénzforgalmi számla szolgál az éves, illetve kezdeti előfinanszírozás, időközi kifizetések és végsőegyenleg-kifizetés fogadására.
(2) Az EFK a hazai költségvetési előirányzatból lehívott hazai társfinanszírozási összegek és az igazoló hatóság, EMVA forrás esetén a kifizető ügynökség számlájáról érkező Európai Unió által finanszírozott támogatási összegek fogadására szolgál. A program központi költségvetési forrását a forrásgazda biztosítja a fejezetet irányító szerv vezetője által a kincstárban megnyitott fejezeti kezelésű EFK-kon keresztül.
(3) A fejezeti kezelésű EFK-k felett az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az irányító hatóság, EMVA esetén a kifizető ügynökség rendelkezik.
(4) Az EFK-ról átutalást indítani:
a) a kedvezményezett támogatásra jogosult költségeinek megtérítésére, a szállítók vagy engedményesek részére történő kifizetés lebonyolítására, a kedvezményezett részére folyósítandó előleg kifizetésére,
b)
c) meghatározott esetekben kedvezményezettek felé az önerő finanszírozására,
d) előirányzat-átcsoportosítás miatt a fejezeti elosztási számlára,
e) EMVA esetén:
ea) ha a kedvezményezettnek köztartozása van az adóhatóságok adónemenként vezetett számláira, a 79. § (2b) bekezdésében foglaltak szerint,
eb) visszatartási jog érvényesítése során a kifizető ügynökség egyéb jogcímen kezelt számláira
lehet.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott eseteken kívül az EFK-ról csak téves utalások, kedvezményezett által teljesített és le nem mondott túlfizetések visszautalására és az EFK likviditását biztosító pénzeszköz-átvezetések indítására van lehetőség.
(6) EFK-ra jóváírásként érkezhet különösen a kedvezményezett által bármilyen jogcímen történő visszafizetés, megelőlegezett közösségi forrásnak az igazoló hatóság, illetve kifizető ügynökség forint pénzforgalmi számlájáról történő visszapótlása, a kifizető ügynökség számláiról a kompenzációs forrásrendezés, a támogatási összeg fejezeti elosztási bankszámláról történő biztosítása, és a programszámláról történő visszafizetés összege.
(7) Az EFK fölött a fejezetet irányító szerv vezetője közreműködő szervezet kijelölése esetén rendelkezési jogot biztosíthat a közreműködő szervezet részére.
(8) A kincstár által kiállított pénzforgalmi számlakivonatok adatait az EFK számla felett rendelkezőknek a monitoring és információs rendszerben a kézhezvételt követő öt napon belül kell rögzíteni, és jóváhagyni.
(9) Az EFK feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
(10) A pénzforgalmi számlák vezetésével és forgalmával kapcsolatban felmerült költség elszámolása a központi költségvetésből történik.
(11) Az EFK-ról indított átutalásokhoz az átutalási megbízást minden esetben a monitoring és információs rendszerben kell kiállítani. A monitoring és információs rendszerben kiállított átutalási megbízásokat elektronikus formában kell átadni pénzügyi teljesítésre a kincstárnak.
(12) A monitoring és információs rendszer működési problémája esetén, megfelelő dokumentáltság mellett az átutalási megbízás elektronikus utalás nélkül is rendezhető, de az átutalási megbízást utólag a monitoring és információs rendszerben rögzíteni kell.
39. Elszámolás az Európai Bizottsággal, átutalás igénylés
112. § (1) Az Alapok igazoló hatósága euróban számol el az Európai Bizottsággal.
(2) A forintban és egyéb pénznemben felmerült költségek forintban nyilvántartott és teljesült kifizetéseit az Európai Bizottsággal történő elszámolások alkalmával az Európai Bizottság által elektronikusan közzétett azon havi elszámoló árfolyamon kell átszámítani euróra, amely a közösségi hozzájárulás rendezésének az igazoló hatóság általi jóváhagyásának napján volt érvényes.
(3) Az Európai Bizottság részére benyújtott időközi átutalás igénylési dokumentáció, az éves beszámoló és a záró egyenleg átutalás igénylési dokumentáció csak olyan költségeket tartalmazhat, amelyeket kifizettek, a monitoring és információs rendszerben rögzítettek, a hitelesítés keretében ellenőriztek, továbbá bizonylatok támasztanak alá, és amelyek a támogatott projektekre vonatkozóan elszámolható költségnek minősülnek.
113. § (1) Az igazoló hatóság a központi költségvetési és közösségi hozzájárulások, valamint a kedvezményezett önerejének felhasználása alapján finanszírozó alapok szerint, és prioritásonkénti bontásban rendszeresen összeállítja a monitoring és információs rendszerben az időközi átutalás igénylési dokumentációit, valamint számviteli évenként az utolsó időközi igénylés dokumentációit, és megküldi az Európai Bizottság részére.
(2) Az éves beszámoló keretében az igazoló hatóság készíti el számviteli évenként az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 137. cikke szerinti elszámolásokat.
(3)
(4) Az Európai Bizottság részére benyújtott elszámolásokat és átutalási igényléseket alátámasztó költségnyilatkozatok szükséges helyesbítéséről az igazoló hatóság gondoskodik.
113/A. § (1) A kifizető ügynökség euróban számol el az Európai Bizottsággal.
(2) A Vidékfejlesztési Program tekintetében a kiadásigazoló nyilatkozatok kiállításakor minden fizetési vagy visszafizettetési műveletre vonatkozóan az Európai Központi Bank által azon hónapot megelőzően megállapított utolsó előtti átváltási árfolyamot kell alkalmazni, amely hónap folyamán a műveleteket a kifizető ügynökség számláin lekönyvelték.
(3) Az Európai Bizottság részére benyújtott kiadásigazoló nyilatkozat és az éves beszámoló a teljesített kiadásokat tartalmazza.
(4) A kifizető ügynökség a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 22. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tartalommal és gyakorisággal összeállítja a kiadásigazoló nyilatkozatot és az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74. cikke szerinti elektronikus adatcsere rendszeren keresztül megküldi azt az Európai Bizottság részére.
(5) A kifizető ügynökség által alkalmazott információs rendszer biztonságának a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet I. mellékletének 3. B. i. és ii. pontjában meghatározott feltételeknek kell megfelelnie.
40. Közösségi hozzájárulás rendezése
114. § (1) Azt követően, hogy a jogszerűen igénybe vett támogatás teljes összege kiutalásra került a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes részére, az igazoló hatóság, illetve a kifizető ügynökség a monitoring és információs rendszer alapján utólagosan elszámolja a közösségi hozzájárulásnak a központi költségvetés által előfinanszírozott összegét. Ezt követően, a közösségi hozzájárulás pénzügyi rendezésekor - a rendelkezésre álló európai uniós források figyelembevételével, saját hatáskörben eljárva - átutalja a jóváhagyott összeget a pénzforgalmi számlájáról a központi költségvetés közvetlen bevétele megfelelő számlájára.
(2) EMVA forrás esetén a kifizető ügynökség az irányító hatósággal történő elszámolás jóváhagyását követő tizenöt napon belül teljesíti a vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról az EMVA forrásait kezelő forint pénzforgalmi számlára a szükséges összeg visszafizetését. Az irányító hatóság és a kifizető ügynökség nettó módon utalja a jóváhagyott összeget a vonatkozó fejezeti kezelésű előirányzat-felhasználási keretszámláról az igazoló hatóság pénzforgalmi számlájára, illetve az EMVA forrásait kezelő forint pénzforgalmi számlára, bruttó módon elszámolva.
(3)
XVIII. FEJEZET
TÁMOGATÁS KIFIZETÉSE
41. Előleg, közös szabályok
115. § (1) Az előleg támogatási előleg, fordított áfa-előleg vagy szállítói előleg lehet. Ahol a rendelet előleget említ, az alatt mindhárom előleget érteni kell.
(2) A kedvezményezett az előleg folyósítását elektronikusan, az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint igényli. Előleg kifizetése kérelemre történik.
(2a) A biztosítéknyújtási kötelezettség alól a 84. § (1) bekezdése alapján mentes közszféra szervezet kedvezményezett számára az előleg azonnali kifizetésre kerül a támogatási szerződés megkötését követően, ha a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy a szerződéskötési folyamat során az előlegigénylési dokumentációt is benyújtja.
(3) A biztosítékok iratanyagát az elektronikus benyújtással egyidejűleg papíron is be kell nyújtani a 123. § (3) bekezdésében foglaltak szerinti esetben.
(4) Előleget folyósítani akkor lehet, ha
a) a felhívás, illetve a támogatási szerződés lehetőséget biztosít a kedvezményezettnek az előleg igénybevételére,
b) a kedvezményezett rendelkezik hatályos támogatási szerződéssel, továbbá pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén hatályos hitelszerződéssel,
c) a biztosítékadásra kötelezett legkésőbb az előlegigénylési kérelem benyújtásáig igazolja a XV. Fejezetben meghatározott összegű biztosíték rendelkezésre állását,
d) az előlegigénylési dokumentáció tartalmi szempontból megfelelő,
e) első kifizetési igénylés esetén, ha a felhívás lehetővé tette, a kedvezményezett benyújtja a 77. § (1) bekezdésében előírt dokumentumokat,
f) a kedvezményezett még nem nyújtott be záró kifizetési igénylést.
(5) Az előleget igényelni a záró kifizetési igénylés benyújtásáig bármikor lehet, kivéve pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén, ahol legkésőbb az első kifizetési igénylés benyújtásáig igényelhető előleg.
(6) Tartalék terhére előleg a tartalékátcsoportosítást követően igényelhető.
(7) Az előleg felhasználására és az előleggel való elszámolásra vonatkozó összegszerű és időbeli ütemezést a felhívásban vagy a támogatási szerződésben rögzíteni kell. Állami támogatás esetén az irányító hatóság a felhívásban rögzíti, hogy a kedvezményezettnek az előleg folyósításától számított három éven belül el kell számolnia az előleggel.
(8) Ha a kifizetett előleg visszafizetését rendelték el, a XXIII. fejezet szabályait kell megfelelően alkalmazni.
(9) Ha a kedvezményezett az előleggel nem vagy csak részben számol el, úgy a kifizetett, de el nem számolt előleget a XXIII. Fejezet szabályai szerint köteles visszafizetni.
115/A. § (1) Ha az előlegigénylés hiányos vagy hibás, a beérkezéstől számított hét napon belül, legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével, az adott igénylésben szereplő valamennyi hiány, illetve hiba megjelölésével hiánypótlásra kell felhívni a kedvezményezettet a 37. §-ban foglaltak figyelembevételével. Az e bekezdés szerinti határidők a 115. § (2a) bekezdése szerinti esetben nem alkalmazandók.
(2) Hiánypótlásra legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor.
(3)
(4) A hiánypótlásra rendelkezésre álló időtartam a jogszabályban előírt kifizetési határidőt felfüggeszti.
(5) Ha a kedvezményezett a hiánypótlást hibásan vagy hiányosan nyújtja be, vagy az előírt határidőt elmulasztja, az előlegigénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
(6) Ha az előlegigénylési kérelem ellenőrzése során nem merült fel olyan ok, amely miatt a támogatás kifizetését fel kellene függeszteni, a 115. § (2a) bekezdésében meghatározott kivétellel az irányító hatóság a támogatást az előlegigénylés beérkezésétől számított tizenöt napon belül kifizeti. A kifizetésre rendelkezésre álló határidő felfüggesztésére a 133. § (2) bekezdését, és a 134. §-t kell alkalmazni.
115/B. § Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 75. cikk (1) bekezdés harmadik albekezdése szerinti kifizetésekre a 115. § és a 115/A. § nem alkalmazható.
42. Támogatási előleg további szabályai
116. § (1) Támogatási előleg indokolt esetben, a támogatott tevékenység elindításához és likviditásának biztosításához szükséges legkisebb összegben a támogatási szerződésben meghatározott összegben és mértékben nyújtható a kedvezményezett részére, a (2) bekezdés c) pontja kivételével. Az előleget hazai és európai uniós forrásból, az ESB-alapokból támogatott adott intézkedés, illetve projekt szerinti finanszírozási arányban kell nyújtani.
(1a) Központi, helyi önkormányzati vagy köztestületi költségvetési szerv, közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság, helyi önkormányzat, önkormányzati társulás, köztestület vagy közalapítvány kedvezményezett esetén támogatási előleg abban az esetben nyújtható, ha a kedvezményezett
a) a fizetési számláit az Áht. alapján a kincstárban köteles vezetni, vagy az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások kezelésére a kincstárnál külön fizetési számlával rendelkezik, vagy
b) megítélt támogatásának összege nem éri el az ötvenmillió forintot.
(2) A támogatási előleg mértéke a megítélt támogatás összegének legfeljebb
a) 25%-a, de természetes személy, mikro-, kis- és középvállalkozás, civil szervezet, egyházi jogi személy, nonprofit gazdasági társaság kedvezményezett esetén legfeljebb ötszázmillió forint,
b) 50%-a kutatás-fejlesztés esetén,
c) 100%-a az (1a) bekezdés szerinti kedvezményezettek esetén,
d) - az a)-c) ponttól eltérően - 50%-a EMVA forrásból származó támogatás esetén,
e) - az a)-d) ponttól eltérően - 100%-a a 67. § (2) bekezdése szerinti felhívás esetén.
(2a)
(3) A (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott százalékos mértéket, illetve összeghatárt a támogatási döntést követően a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével megemelheti, ha a kedvezményezett - vagy technikai segítségnyújtási projektek esetén az irányító hatóság - a támogatási előlegnyújtás ütemezését alátámasztó likviditási tervet készít, és a magasabb támogatási előleg mértékének szükségességét megalapozottan indokolja.
(3a)
(3b) Az (1a) bekezdés a) pontja szerinti kincstári fizetési számlára kifizetett támogatási előlegek tekintetében kizárólag a támogatott projektek megvalósítása érdekében adható fizetési megbízás vagy gyakorolható más rendelkezési jog.
(4) A (2) bekezdés e) pontja kivételével egyszeri elszámolás esetén támogatási előleg nem igényelhető.
(5) Támogatási előleg kizárólag a támogatási szerződésben utófinanszírozásúként rögzített elszámolható költség vonatkozásában igényelhető.
117. § (1) A támogatási előlegnyújtás ütemezésének igazodnia kell a projekt megvalósítása során a költségek felmerüléséhez.
(2) A támogatási előleg igénylésére és folyósítására - pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás kivételével - több részletben is sor kerülhet.
(3) A több részletben történő folyósításra akkor kerülhet sor, ha
a) a kedvezményezett több részletben igényli a támogatási előleget, vagy
b) kedvezményezett egy összegben igényli a támogatási előleget, de a projekt költségeinek felmerülését mérlegelve az irányító hatóság a részletekben történő folyósítás mellett dönt.
(4) Támogatási előleg több részletben történő folyósítása esetén a több részletben igényelt és folyósított előleg együttes összege nem haladhatja meg a támogatási szerződésben meghatározott mértéket, illetve összeget.
(5)
(6) Ha a kedvezményezett a támogatási előlegigénylési kérelmét a támogatási szerződés hatálybalépése előtt benyújtja, az előlegigénylés beérkezési dátumának a támogatási szerződés hatálybalépése minősül.
(7) Az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások kezelésére kincstári fizetési számlával rendelkező kedvezményezett a XXIII. Fejezet szerint köteles visszafizetni a támogatási előleget, ha nem nyújt be igénylést időközi kifizetésre a támogatási előleg - vagy több részletben történő előlegfolyósítás esetén annak első részlete - kifizetésétől számított 12 hónapon belül, illetve a benyújtott kifizetési igénylés vagy más körülmény - így különösen a helyszíni ellenőrzés tapasztalatai - a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását bizonyítja. A közszféra szervezet a támogatási előleg terhére október 15-ig pénzügyileg teljesített költségeket tartalmazó kifizetési igénylést - figyelemmel a 110. § (5) bekezdésére, valamint a 120. § (3) bekezdésére - november 1-ig elszámolásra benyújtja. Az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások kezelésére kincstári fizetési számlával nem rendelkező kedvezményezett a XXIII. Fejezet szerint köteles visszafizetni a támogatási előleget, ha nem nyújt be a kifizetett támogatási előleg legalább 60%-ával megegyező mértékű igénylést időközi kifizetésre a támogatási előleg - vagy több részletben történő előlegfolyósítás esetén annak első részlete - kifizetésétől számított 12 hónapon belül, illetve a benyújtott kifizetési igénylés vagy más körülmény - így különösen a helyszíni ellenőrzés tapasztalatai - a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását bizonyítja.
(7a) A támogatási előleggel való teljes elszámolást követően az előleg a még el nem számolt támogatásnak a 116. § (2) és (3) bekezdése szerinti mértékéig, illetve összegéig újra igényelhető, ha erre a felhívás, illetve a támogatási szerződés lehetőséget biztosít.
(7b) Az előlegen alapuló követelés visszafizetését vagy kompenzálását követően előleg újra igényelhető, ha erre a felhívás, illetve a támogatási szerződés lehetőséget biztosít.
(7c) Az irányító hatóság a (7) bekezdés szerinti, az október 15-ig pénzügyileg teljesített költségeket tartalmazó kifizetési igénylés november 1-ig történő benyújtási kötelezettségét megsértő kedvezményezett projektjének projektmenedzsment költségét a késedelmes napokra jutó projektmenedzsment költség összegével csökkenti, kivéve, ha a késedelem a kedvezményezettnek nem róható fel.
(8) A támogatási előleggel legkésőbb a záró kifizetési igénylésben el kell számolni oly módon, hogy a támogatási előleg teljes összege erejéig rendelkezésre álljon a kedvezményezett által kifizetési igénylés keretében benyújtott, alátámasztó dokumentumokkal igazolt és az irányító hatóság vagy a kifizető ügynökség által elfogadott költség.
117/A. § (1) Központi költségvetési szerv, helyi önkormányzat, önkormányzati társulás, közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság kedvezményezett (e § alkalmazásában a továbbiakban: kedvezményezett) részére támogatási előleg akkor folyósítható, ha az irányító hatóság a kedvezményezett által benyújtott, az adott naptári évre vonatkozó projektszintű likviditási tervet jóváhagyta.
(2) Az adott naptári évben folyósított támogatási előleg összege nem haladhatja meg a likviditási tervben támogatási előlegként az adott naptári év vonatkozásában eredetileg meghatározott összeg 150%-át.
(3) Az adott naptári évre a támogatási előleg likviditási tervben eredetileg meghatározott összege 150%-ánál több támogatási előleg akkor kerülhet folyósításra, ha a már folyósított támogatási előleggel a kedvezményezett elszámolt, és a likviditási terv módosítását az irányító hatóság jóváhagyta.
43. Fordított áfa-előleg további szabályai
118. § (1) Szállítói finanszírozás esetén a fordított áfa-tartalmat az irányító hatóság a közszféra szervezet kedvezményezettek számára megelőlegezheti, ha a kedvezményezett bruttó támogatásra jogosult közszféra szervezet és az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: ÁFA-törvény) 142. §-ában - külföldi szállító esetén a 139-140. § és 143. §-ában - foglalt feltételek teljesülnek.
(2) A fordított áfa-előleg legfeljebb a fordított áfával érintett nettós számlák elszámolható nettó összegére jutó áfa támogatástartalmának 100%-a lehet. A fordított áfa előleg kizárólag a megjelölt célra használható fel.
(3) A fordított áfa előleget az adóval érintett elszámoló bizonylat elszámolásra benyújtásával egyidejűleg lehet igényelni.
(4)-(5)
(6) A fordított áfa előleget a kedvezményezett a folyósítást követő harminc napon belül köteles az adó befizetésére fordítani, kivéve, ha az ÁFA-törvény ennél rövidebb határidőt állapít meg, továbbá köteles azzal a befizetését követő öt munkanapon belül az irányító hatóság felé elszámolni. A megelőlegezett fordított áfa adóhatósággal történő rendezésének a projekt megvalósítási időszakán belül kell megtörténnie.
43/A. A szállítói előleg további szabályai
118/A. § (1) Szállítói finanszírozás esetén a kedvezményezett a közte és a szállító közötti szerződés alapján a szállítói előleg elszámolható összegére jutó támogatásra nyújthat be előlegigénylési kérelmet. Az előleget az irányító hatóság közvetlenül a szállító részére folyósítja.
(2) A szállítói előleg a kedvezményezett és a szállító közötti szerződésben foglalt - tartalékkeret nélküli - összegre igényelhető.
(2a) A szállító - választása szerint -
a) biztosítékot nyújt a (2) bekezdés szerinti szerződés elszámolható összegének 10%-a és az igényelt szállítói előleg különbözetére jutó támogatás összegének megfelelő mértékben az irányító hatóság javára a Kbt. 134. § (6) bekezdése vagy a 83. § (1) bekezdése szerint, vagy
b) nem nyújt biztosítékot, ebben az esetben az 1. melléklet 134.4. pontja alkalmazandó.
(2b) A (2a) bekezdés b) pontja nem alkalmazható a Magyarországon adószámmal nem rendelkező szállító esetén.
(3) Ha a 128. § (3)-(5) bekezdésére tekintettel releváns, az előlegigénylés keretében a kedvezményezettnek igazolnia kell az önerő kifizetését.
(4) A kedvezményezett a szállító által - a szállítói előleg folyósítását követően - kiállított előlegszámlát annak beérkezését követő öt napon belül köteles záradékolni, és benyújtani az irányító hatóságnak.
(5) A szállítói előleggel való elszámolás rész-, illetve végszámlával történik.
(5a) A szállítói előleg 50%-ával legkésőbb a szállítói szerződés szerinti ellenszolgáltatás elszámolható összege 50%-át meghaladó teljesítése esetén haladéktalanul el kell számolni.
(6) A szállítói előleget vissza kell követelni, ha a kedvezményezett nem nyújt be igénylést időközi kifizetésre a szállítói előleg - vagy több részletben történő előlegfolyósítás esetén annak első részlete - kifizetésétől számított 12 hónapon belül, valamint ha a benyújtott kifizetési igénylés vagy más körülmény - így különösen helyszíni ellenőrzés megállapítása - a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását bizonyítja.
44. A szállítói előleg további szabályai közszféra szervezet kedvezményezettek esetén
119. § (1) Szállítói finanszírozás alkalmazása esetén a közszféra szervezet kedvezményezett
a) a Kbt. hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárás,
b) a Kbt. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti beszerzés
eredményeként kötött szerződésben köteles biztosítani a szállító részére a szerződés - tartalékkeret nélküli - elszámolható összege 30%-ának megfelelő mértékű szállítói előleg igénybevételének lehetőségét.
(1a) A közszféra szervezet kedvezményezett által igényelt visszatérítendő támogatás esetén az irányító hatóság a felhívásban az (1) bekezdésben meghatározott mértéknél alacsonyabb mértéket is megállapíthat.
(2)-(5)
45. Az időközi kifizetés igénylése
120. § (1) A kedvezményezett a támogatási szerződésben foglalt ütemezés szerinti mérföldkövek elérését követő tizenöt napon belül köteles beszámolót benyújtani a projekt műszaki-szakmai előrehaladásának bemutatásával a projekt eredményességéről, valamint hatékonyságáról. A mérföldkőben vállalt eredmények alátámasztását szolgáló dokumentumokat a beszámolóhoz kell csatolni. Az irányító hatóság felhívásonként dönt arról, hogy az egyes mérföldkövekhez tartozó beszámolók benyújtásával egyidejűleg szükséges-e kifizetési igénylést is benyújtani.
(2) Az irányító hatóság a beszámoló ellenőrzése során az általa lefolytatott helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyvének megállapításait, tényadatait is figyelembe veheti. A helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyv - a helyszíni ellenőrzés során vizsgált dokumentumok tényleges csatolása nélkül is - alátámasztó dokumentumként szolgál, ha a helyszíni ellenőrzés során vizsgált dokumentumok köre és azok elfogadhatósága a jegyzőkönyvben tételesen bemutatásra kerül.
(2a) Időközi kifizetési igénylést a projekt keretében felmerült költségek elszámolása érdekében mérföldkövek között is be lehet nyújtani.
(3) Utófinanszírozású időközi kifizetési igénylés esetén kifizetési igénylés csak abban az esetben nyújtható be, ha az abban igényelt támogatás összege meghaladja a megítélt támogatás 10%-át, de legalább a kétszázezer forintot. Az irányító hatóság felhívásonként ettől eltérő mértékeket is megállapíthat. Az egymilliárd forintot meghaladó összegben megítélt támogatás esetén utófinanszírozású időközi kifizetési igénylés akkor nyújtható be, ha az abban igényelt támogatás összege meghaladja a támogatási szerződésben meghatározott minimális kifizetési igénylési összeget.
(4) A (3) bekezdés nem vonatkozik a fordított áfa-előleg elszámolása céljából benyújtott, kizárólag fordított áfa-elszámolást tartalmazó kifizetési igénylésre, a szállítói és utófinanszírozást vegyesen tartalmazó kifizetési igénylésre.
(5) Az irányító hatóság a beszámoló benyújtásának elmulasztása esetén felfüggeszti, elutasítása esetén felfüggesztheti a támogatás folyósítását a beszámoló szakmai jóváhagyásáig.
121. § (1) A projekt megvalósítása során legalább egy kifizetési igénylést be kell nyújtani, melyben el kell számolni a projekt keretében felmerült költségekkel.
(2) Ha a projekt megvalósítási ideje alatt csak egy kifizetési igénylés kerül benyújtásra, arra a záró kifizetési igénylés szabályait kell alkalmazni.
(3) Ha a kedvezményezett személye a projekt megvalósítása alatt megváltozik, a projektet átvevő kedvezményezett első kifizetési igénylésére vonatkozóan a felhívás, illetve a támogatási szerződés határozhat meg speciális feltételeket.
(4) A kedvezményezett a kifizetési igénylésben nyilatkozik arról, hogy a benyújtott kifizetési igényléshez kapcsolódó elszámolások alapbizonylatai valós és elszámolható költségeken alapulnak és a támogatott projekt kapcsán merültek fel, valamint a támogatás a támogatási szerződésben vállalt, mérföldkövekhez rendelt ütemezésnek megfelelően kerül felhasználásra.
(5) Igazolt a támogatás felhasználása, ha a kedvezményezett által benyújtott időközi kifizetési igénylésben bemutatásra kerülő fizikai, szakmai előrehaladás megvalósult a támogatási szerződéssel összhangban, a támogatási szerződésben, illetve felhívásban rögzített, megengedett eltérés mértékén belül.
(6) A kifizetési igénylés formai és tartalmi követelményeit az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter - a Vidékfejlesztési Program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program esetén az agrár-vidékfejlesztésért felelős miniszterrel egyetértésben - határozza meg.
122. § (1) Az elszámolható költségek valódiságát igazoló és a szakmai beszámolót alátámasztó, a kifizetési igénylésben benyújtandó dokumentumok körét a 4. melléklet határozza meg.
(2) A benyújtandó, a 4. melléklet alapján záradékolási kötelezettséggel érintett dokumentumokat a kedvezményezett a projekt regisztrációs számának, és az „Az elszámoló bizonylat támogatás elszámolására benyújtásra került.” szöveg feltüntetésével záradékolja. Elektronikus számla esetén a záradékolást a szállító is elvégezheti.
(3) Az alátámasztó dokumentumokat a kedvezményezettnek egyszer, a kapcsolódó költség elszámolásra való benyújtásakor kell a kifizetési igényléshez benyújtani. Ha többször is felmerül a kapcsolódó költség, úgy elegendő az alátámasztó dokumentumokat egyszer, a felmerülő költséggel való elszámolást tartalmazó első kifizetési igénylésben benyújtani, a későbbiekben pedig csak akkor, ha az adott dokumentumban változás történt, vagy új dokumentumot állítottak ki.
(4) Technikai segítségnyújtás projektek esetén amennyiben a támogatási szerződés előírja, a kifizetési igényléssel együtt a teljesítmény kimutatás és szükség esetén a kapcsolódó szöveges jelentés is benyújtásra kerül. Ezen dokumentumokkal kapcsolatos ellenőrzés részletes szabályait, valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által elvégzett intézményi teljesítménymérés és értékelés módszertanát a támogatási szerződés mellékleteként szolgáló Elszámolási Eljárásrend rögzíti.
123. § (1) A kifizetés igénylése elektronikusan, az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint történik.
(2) A kifizetési igényléshez a 4. melléklet szerinti alátámasztó dokumentumok eredeti példányát kell elektronikus formában - papír alapú dokumentumok esetén szkennelve - csatolni a Pályázati e-ügyintézés felületen.
(3) Ha a kedvezményezett által benyújtandó irat nem tartalmazza a kibocsátó minősített elektronikus aláírását, vagy az nem az arra feljogosított által készített hiteles elektronikus másolat, a biztosítékok iratanyagát az elektronikus benyújtást követően haladéktalanul papír alapon is be kell nyújtani. Ebben az esetben a támogatás jóváhagyásának feltétele a biztosítékok eredeti papíralapú példányának az irányító hatósághoz történő beérkezése. Ha a biztosítékok iratanyaga nem érkezik be az irányító hatósághoz cégszerűen aláírt eredeti példányban a hiánypótlás kiküldésére rendelkezésre álló határidőig, akkor a biztosítéki iratanyag megküldését a hiánypótlásban elő kell írni a kedvezményezett számára.
(4) Ha a Pályázati e-ügyintézés felület infrastrukturális feltételei nem, vagy csak részben biztosítottak és emiatt a 197. § (3) és (4) bekezdése szerint kell eljárni, a 4. melléklet szerinti alátámasztó dokumentumok közül eredeti példányban kell benyújtani
a) a kedvezményezett hiteles aláírásával ellátott kifizetési kérelmet és
b) biztosítéknyújtási kötelezettség esetén a biztosítékok iratanyagát.
(5) Ha a Pályázati e-ügyintézés felület infrastrukturális feltételei nem vagy részben biztosítottak és emiatt a 197. § (3) és (4) bekezdése szerint kell eljárni, a 4. mellékletben felsorolt - a (4) bekezdésben nem rögzített - dokumentum esetén elegendő a hiteles másolat benyújtása. Hiteles másolatként a kedvezményezett részéről cégjegyzésre jogosult vagy az általa meghatalmazott személy által megfelelő módon aláírt másolat fogadható el.
124. § (1) Ha a felhívás, illetve a támogatási szerződés valamely elszámolható költségtípus vonatkozásában előírja, utófinanszírozás esetén a kifizetési igénylés keretében a költségeket elektronikusan kitöltött összesítőn kell elszámolni. A közbeszerzéssel érintett költségeket összesítőn nem lehet elszámolni, kivéve, ha a költségekhez tartozó vállalkozási szerződés a monitoring és információs rendszerben rögzítésre és a költséggel összerendelésre került.
(1a) A kifizetési igénylés keretében annyi összesítőt kell elektronikusan kitölteni, ahány típusú - összesítőn elszámolandó - költség felmerül és elszámolásra benyújtásra kerül.
(1b) Az összesítőhöz az abban szereplő költségek 4. melléklet szerinti alátámasztó dokumentumait nem kell benyújtani.
(1c) Az összesítőben szereplő költségek alátámasztó dokumentációját helyszíni ellenőrzés keretében e rendeletben meghatározottak szerint kell ellenőrizni.
(2) Az összesítők adatkörtartalmától eltérni nem lehet.
(3) Az összesítőkön az elszámolási időszak az elszámolni kívánt költségek teljesítési időszakát jelenti, melynek kezdő dátuma az összesítőn feltüntetett tételek közül a legkorábbi teljesítési dátum, záró dátuma pedig a legkésőbbi teljesítési dátum. Értékcsökkenés elszámolására szolgáló összesítő esetén az üzembe helyezés időpontját, fordított adózás kapcsán áfa-összesítővel való elszámolás esetén az ügyletre jutó áfa-összeg adóhatóság felé történő megfizetését vagy az ezen áfa-összeg elszámolását tartalmazó áfa-bevallás benyújtásának időpontját kell figyelembe venni.
(4) Összesítőn történő elszámolás esetén a kifizetési igénylés benyújtásakor a kedvezményezett büntetőjogi felelőssége tudatában nyilatkozik arról, hogy
a) az összesítőben szereplő adatok a valóságnak megfelelnek, a költségeket alátámasztó dokumentáció a szervezetnek az adóhatóság felé bejelentett iratmegőrzési helyén eredeti példányban rendelkezésre áll, továbbá, hogy a helyszíni ellenőrzés során azok bemutatásra kerülnek,
b) az összesítőben szereplő költségtípusok a jelzett időpontban kifizetésre kerültek és az összesítőben szereplő költségek a projekt érdekében merültek fel, más támogatás terhére nem kerültek és a jövőben sem kerülnek elszámolásra,
c) az összesítőben szereplő tételek elszámolási bizonylatainak eredeti példányát a 4. melléklet szerint záradékolta.
(5)-(6)
(7) A helyszíni ellenőrzés keretében lehetőség van az összesítőben szereplő tételek elszámolási bizonylatai záradékolásának ellenőrzésére.
(8) Ha az adott költség a felhívás, illetve a támogatási szerződés alapján elszámolható költségnek minősül, és a felhívás nem írja elő a költségek összesítőn történő elszámolását, a vonatkozó kifizetési igénylésben be kell nyújtani a 4. mellékletben meghatározott alátámasztó dokumentumokat.
125. § (1) Ha a felhívás, illetve a támogatási szerződés alapján kis támogatástartalmú, elszámolható költséget összesítőn kell elszámolni, és a felhívás, illetve a támogatási szerződés alapján más összesítőn való elszámolása nem lehetséges, úgy a költséget a kis támogatástartalmú bizonylatok összesítőjén kell elszámolni.
(2)
(3) A kis támogatástartalomra vonatkozó értékkorlátot minden esetben a felhívásnak, illetve a támogatási szerződésnek kell tartalmaznia.
(4)
(5)
126. § (1)-(2)
(3) Ha a projekt keretében elszámolható költségről szóló bizonylat eredeti példánya elveszett vagy megsemmisült, és a bizonylat kibocsátója az általa kiállított vagy őrzött bizonylatról másolatként új bizonylatot állít ki, akkor az abban az esetben fogadható el, ha a bizonylat kibocsátója a bizonylat azonosságát szabályszerűen igazolta.
(4) A (3) bekezdés szerinti szabályszerű igazoláson a bizonylatot kibocsátó bizonylati rendjében szabályozott módon történő hitelesítési, aláírási rendnek megfelelő módon és személyek által történő aláírást, esetlegesen bélyegzőlenyomat alkalmazását kell érteni.
(5) Az új bizonylatnak tartalmaznia kell, hogy az az eredetivel mindenben megegyezik. Az új bizonylat bizonyító ereje a tartalmát illetően az eredetiével azonos.
(6) Az új bizonylat eredeti példányát a 4. melléklet szerint záradékolni kell és elkülönítetten kell nyilvántartani, illetve megőrizni.
(7) Kifizetési igénylés benyújtása esetén a 4. melléklet szerint záradékolt új bizonylatot kell a kifizetési igényléshez mellékelni.
126/A. § A kedvezményezett a kifizetési igénylés keretében nem nyújthat be olyan, készpénzben kiegyenlített elszámoló bizonylatot - ide nem értve a bér jellegű költségek elszámolására szolgáló összesítőt -, amelynek az - általános forgalmi adó felszámítása esetén az általános forgalmi adóval növelt - ellenértéke meghaladja az irányító hatóság által meghatározott összeget, de legfeljebb az 1,5 millió forintot.
45/A. Egységes kérelemmel benyújtott kifizetési igénylés
126/B. § (1) Egységes kérelem keretében benyújtandó kifizetési igénylést a felhívásban meghatározott határidő és ütemezés szerint, a felhívásban meghatározott mellékletekkel kell benyújtani.
(2) Az egységes kérelemmel és az 57/C. § (7) bekezdésében meghatározott kérelemmel benyújtott kifizetési igénylés jóváhagyásához a KAP rendelet 74. cikke szerinti ellenőrzést kell lefolytatni.
(3) Ha a kedvezményezett a KAP rendelet 3. cikk (1) bekezdésében meghatározott forrásokból támogatott intézkedésre is nyújtott be egységes kérelmet, az egyes intézkedések tekintetében végzett ellenőrzések eredményét az egységes kérelemben szereplő minden érintett intézkedés vonatkozásában figyelembe kell venni a kifizetés jóváhagyása során.
(4) A (2) bekezdés szerinti kifizetési igénylés esetén a záró kifizetési igénylés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
46. Záró kifizetési igénylés
127. § (1) Az utolsó mérföldkő elérését követően a támogatási szerződésben meghatározott határidőig záró kifizetési igénylést kell benyújtani.
(2) A záró kifizetési igénylés keretében a projekt pénzügyi befejezését követően
a) véglegesen el kell számolni a projekttel összefüggésben ténylegesen felmerült, korábban el nem számolt költségekkel, és
b) szakmai beszámoló keretében be kell számolni a projekt szakmai megvalósításáról, a támogatási szerződésben, illetve támogatói okirat esetén a támogatási kérelemben vállaltak teljesítéséről az egész projekt megvalósítása során.
(3) A záró kifizetési igényléshez csatolni kell a 4. melléklet szerinti valamennyi dokumentumot, amely alátámasztja az eredeti célkitűzés megvalósulásának tényét, és korábban még nem került benyújtásra az irányító hatósághoz.
(4) Szállítói finanszírozású elszámoló bizonylat nem nyújtható be záró kifizetési igénylés keretében, kivéve, ha a projekt teljes egészében szállítói finanszírozással valósul meg.
(5) Ha a kedvezményezett a támogatási szerződés alapján egy kifizetési igénylést nyújt be a teljes projektmegvalósítás során - azaz egyszeri elszámoló -, akkor a benyújtott kifizetési igénylése záró kifizetési igénylésnek minősül. A 77. § (1) bekezdés c) pontja értelmében az egyszeri elszámolónak az önerő rendelkezésre állását igazoló dokumentumokat, nyilatkozatokat a záró kifizetési igényléséhez nem kell csatolnia.
(6) Ha a projekt megvalósítása során a projekttel összefüggésben bevétel keletkezik, a bevételekről a záró kifizetési igénylésben kell adatot szolgáltatni.
(7) A záró kifizetési igénylésben - ha korábban nem történt meg az előleg teljes összegének elszámolása - az előleggel el kell számolni.
(8) Záró kifizetési igénylést akkor is be kell nyújtani, ha a kedvezményezett korábbi kifizetési igénylések keretében már a teljes megítélt támogatással elszámolt.
(9) Visszatérítendő támogatás esetén a záró kifizetési igénylés jóváhagyásakor az irányító hatóság a támogatási szerződésben rögzített végrehajtási feltételek teljesülésének figyelembevételével meghatározza a visszatérítéssel érintett támogatás arányát.
47. A támogatás folyósítása
128. § (1) Támogatás - a támogatási előleg, a szállítói előleg, a mezőgazdasági kockázatkezelési támogatások és a jövedelem-kompenzációs támogatások kivételével - az irányító hatóság által jóváhagyott kifizetési igényléssel, valós költségek vonatkozásában folyósítható.
(2)
(3) A kedvezményezett az első kifizetési igénylés benyújtásakor adott nyilatkozata alapján a projektmegvalósítás időszakában a megítélt támogatás 90%-áig a kifizetési igénylésben szereplő elszámolni kívánt költségeket, valamint a szállítói előleget teljes egészében - szállítói finanszírozás esetén az önerő teljesítése nélkül - lehívhatja (halasztott önerő). A megítélt támogatási összeg 90%-ának kifizetését követően fennmaradó támogatást a záró kifizetési igénylés keretében a felmerült összes költség elszámolásra történő benyújtásával együtt igényelheti. Az irányító hatóság egyedi engedélye alapján időközi kifizetési igénylés keretében is igényelhető a fennmaradó támogatás. Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás, valamint a hárommillió forintot meg nem haladó támogatási összegű projekt esetén halasztott önerő nem vehető igénybe.
(3a) EMVA esetén a halasztott önerő mértéke legfeljebb a megítélt támogatás 50%-áig terjedhet, amelyre a biztosíték tekintetében az előlegre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(4) A projekt megvalósítás befejezésekor a projekt teljes elszámolt költségére vonatkozó átlagos, illetve tevékenységre vonatkozó támogatási intenzitásnak meg kell egyeznie a támogatási szerződésben meghatározott támogatási intenzitással.
(5) Ha a támogatás-önerő arány nem áll vissza a projekt megvalósítás befejezéséig, vagy a benyújtott elszámolások nem megfelelően alátámasztottak, a kedvezményezett köteles a jogosulatlanul igénybe vett támogatást a XXIII. Fejezet szabályai szerint visszafizetni.
129. § (1) A támogatás folyósítására - a kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylés alapján - utófinanszírozással a kedvezményezett fizetési - a 116. § (1a) bekezdés a) pontja esetén kincstári fizetési - számlájára, vagy közvetlenül a szállító, az engedményes vagy a zálogjogosult fizetési számlájára történő utalással kerül sor.
(1a) Zálogjogosult részére történő folyósítás - jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén - akkor lehetséges, ha a zálogjogot az e rendelet hatálya alá tartozó támogatásból megvalósuló projekt érdekében alapították.
(1b) Ha a 175. § (1) bekezdése alapján a támogatás visszakövetelésére kerül sor, a visszafizetési kötelezettség akkor is a kedvezményezettet terheli, ha a támogatás a zálogjogosult, a szállító vagy az engedményes részére került átutalásra.
(1c) Az (1) bekezdéstől eltérően pénzforgalmi számla helyett korlátozott rendelkezésű számlára is utalható támogatás, ha a korlátozott rendelkezésű számla az e rendelet hatálya alá tartozó támogatásból megvalósuló projekt megvalósítása érdekében került megnyitásra.
(1d) Előleget és szállítói finanszírozású számla támogatástartalmának megfelelő támogatást nem lehet zálogjogosult részére vagy korlátozott rendelkezésű számlára utalni, kivéve
a) központi költségvetési szerv, helyi önkormányzat, önkormányzati társulás, valamint közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság kedvezményezett esetén a szállítói előlegnek vagy szállítói finanszírozású számla támogatástartalmának megfelelő támogatásnak a szállítóval zálogszerződést kötött zálogjogosult részére vagy korlátozott rendelkezésű számlára történő utalását,
b) EMVA esetén az előleg biztosítékául nyújtott bankgaranciához kapcsolódó korlátozott rendelkezésű számlára történő utalást.
(2) A támogatás folyósításának feltétele utófinanszírozás és szállítói finanszírozás esetén - az átalány alapú elszámolás, a mezőgazdasági kockázatkezelési támogatás, valamint a jövedelem-kompenzációs támogatások kivételével - a fizikai és pénzügyi teljesítés igazolása a kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylésben. Szállítói finanszírozás esetén, ha a 128. § (3) bekezdés alkalmazására kerül sor, a pénzügyi teljesítést a támogatás 90%-ának kifizetéséig nem kell igazolni.
(3) A pénzügyi teljesítés igazolását szállítói finanszírozási módban a kedvezményezett
a) bruttó tervezés esetén az önerő összegének szállító vagy a szállítói engedményes felé történő megfizetésével,
b) nettó tervezés esetén - az ÁFA-törvény 142. §-a szerinti fordított áfa kivételével - az önerő és az áfa összegének a szállító vagy a szállítói engedményes részére történő megfizetésével
igazolja az irányító hatóság felé.
(4) A kifizetési igénylés szállítói és utófinanszírozást vegyesen is tartalmazhat.
(5) Az építési beruházás vagy építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó elszámolható költségelem vonatkozásában a 116. § (1a) bekezdése szerinti kedvezményezett esetén csak szállítói finanszírozás alkalmazható, kivéve a 2007-2013 programozási időszakban elindított és részben vagy egészben a 2014-2020 programozási időszak forrásaiból megvalósuló projektek esetén, vagy ha az irányító hatóság vezetője az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével ettől eltérően dönt.
129/A. §
130. § (1) Utófinanszírozás és szállítói finanszírozás esetén is lehetőség van az engedményezésre.
(2) Az engedményes részére történő folyósítás teljesítésének feltétele, hogy az engedményezésre vonatkozó szerződés vagy engedményezési értesítő az irányító hatóság rendelkezésére álljon. Az engedményezésre vonatkozó szerződés irányító hatóság részére történő benyújtásáért a kedvezményezett felelős.
(2a) A benyújtott engedményezési szerződésnek vagy engedményezési értesítőnek, a zálogszerződésnek (ide értve az óvadékot alapító szerződést is) vagy a teljesítési utasításnak tartalmaznia kell
a) a szerződő felek megnevezését és azonosító adatait,
b) a támogatási szerződés azonosító számát,
c) a támogató megnevezését,
d) az engedményezett vagy elzálogosított követelés (támogatási összeg) forintban történő megjelölését,
e) az engedményes vagy zálogjogosult fizetésiszámla-számát, melyre a támogatási szerződés alapján fennálló, a megállapodásról való értesülést követően esedékessé és kifizethetővé váló követelés teljesítését kéri,
f) a zálogjogosult nyilatkozatát is arra vonatkozóan, hogy a támogató és a kedvezményezett között létrejött támogatási szerződés feltételeit ismeri, valamint annak tudomásulvételét, hogy
fa) a támogatási szerződésben meghatározott támogatási összeg csak akkor kerülhet kifizetésre, ha a követelés kötelezettje e rendelet és a támogatási szerződés alapján azt kifizethetőnek minősítette,
fb) a támogatási összeg műszaki és pénzügyi teljesítés esetén is csak akkor kerülhet kifizetésre, ha a támogatás felhasználása e rendelet és a támogatási szerződés alapján szabályos volt,
fc) a támogatási szerződésben meghatározott támogatási összeg a támogatási jogviszony fennállása alatt csökkenhet, ez esetben a támogató csak a csökkentett összeget utalja részére,
fd) előleget és szállítói finanszírozású számla támogatástartalmának megfelelő támogatást - a 129. § (1d) bekezdésében meghatározott kivétellel - a támogató nem utal részére.
(2b) Zálogjogosultként az irányító hatóság kizárólag a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvény szerinti hitelintézeteket és pénzügyi vállalkozásokat fogadja el.
(3) Az irányító hatóság az engedményezésekkel kapcsolatos adatokat a monitoring és információs rendszerben nyilvántartja.
131. § (1) A támogatás terhére elszámolható költségeket és a támogatás összegét forintban kell megállapítani, függetlenül attól, hogy
a) a költség forintban vagy devizában keletkezett,
b) a támogatás folyósítását a kedvezményezett vagy szállító milyen pénznemben kéri.
(2) A forinttól eltérő pénznemben kiállított elszámoló bizonylat esetén az elszámoló bizonylat végösszegét és az arra jutó támogatás összegét a számlán megjelölt fizikai teljesítés időpontjában érvényes, a Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: MNB) által közzétett hivatalos árfolyamon kell forintra átszámítani.
(3) Az MNB által nem jegyzett pénznemben kiállított elszámoló bizonylat esetén a kapcsolódó támogatási összeget a számlán megjelölt fizikai teljesítés időpontjában érvényes, az Európai Központi Bank által közzétett középárfolyamon kell euróra átváltani. A monitoring és információs rendszer biztosítja ezen összegek forintra történő átszámítását a fizikai teljesítés időpontjában érvényes, az MNB által közzétett hivatalos árfolyamon.
(4) Ha az elszámoló bizonylat nem tartalmazza a fizikai teljesítés dátumát, vagy folyamatos teljesítésű tevékenységről szól, úgy a számlán szereplő összeget az elszámoló bizonylat keltezésének napján érvényes, az MNB által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell átszámítani forintra. Ha utófinanszírozási módban a kedvezményezett előleget fizetett, az előleg támogatástartalma a rész- vagy végszámlán szereplő fizikai teljesítés napján érvényes, a MNB által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kerül forintra átszámításra. Ha az előleghez kapcsolódó rész- vagy végszámlán nem szerepel a teljesítés dátuma, akkor az előlegszámla teljesítése a hozzá kapcsolódó rész- vagy végszámla keltének napja lesz.
(5) Szállítói finanszírozás esetén a szállító és a kedvezményezett forinttól eltérő devizában kötött szerződésének támogatási összegét a szerződésben megnevezett devizában fizeti ki a támogató. A támogatási összegnek - a támogatás nyilvántartása céljából - az EFK-n forintban terhelt összeget kell tekinteni.
(6) Szállítói előleg igénylése esetén a devizában kötött szállítói szerződést, az előlegbekérőt, az előlegszámlát, a rész- vagy végszámlát az (1) bekezdés szerint kell forintban nyilvántartani.
(7) A felhívás eltérő rendelkezése hiányában a devizában kiállított elszámoló bizonylatokat összesítőn nem lehet elszámolni.
132. § (1) Ha a kifizetési igénylés vagy a szakmai beszámoló hiányos vagy hibás, a beérkezéstől számított harminc - szállítói finanszírozás esetén tizenöt - napon belül, legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével az adott igénylésben vagy beszámolóban szereplő valamennyi - pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén a kölcsönre is vonatkozó - hiány, illetve hiba megjelölésével hiánypótlásra, illetve a hiba javítására kell felhívni a kedvezményezettet, a 37. §-ban foglaltak figyelembevételével. A hiánypótlással érintett elszámoló bizonylat kifizetése ezzel egyidejűleg felfüggesztésre kerül. Ha a záró kifizetési igényléshez kapcsolódó záró szakmai beszámoló szorul hiánypótlásra, valamennyi elszámoló bizonylat kifizetése felfüggesztésre kerül.
(2) Időközi kifizetési igénylésnél vagy szakmai beszámolónál legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor hiánypótlásra.
(3) Ha a kedvezményezett által benyújtott időközi kifizetési igénylés, szakmai beszámoló vagy annak egy része ellentmondásos információkat tartalmaz, az irányító hatóság a hiánypótlást követően egy alkalommal az információk további részletezését, pontosítását, az ellentmondások feloldását kérheti a kedvezményezettől legfeljebb három napos határidő kitűzésével tisztázó kérdés formájában, a 37. §-ban foglaltak figyelembevételével.
(4) Az időközi kifizetési igényléshez kapcsolódó tisztázó kérdés megválaszolására rendelkezésre álló határidő a jogszabályban előírt kifizetési határidőt felfüggeszti a tisztázó kérdéssel érintett elszámoló bizonylat tekintetében.
(5) Ha a kedvezményezett a hiánypótlást vagy a tisztázó kérdésre adott választ hibásan vagy hiányosan nyújtja be, illetve a hiány pótlására és a hiba javítására a kitűzött határidőn belül nem kerül sor, az időközi kifizetési igénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
(6) EMVA forrásból nyújtott támogatások kivételével, ha a kifizetési igényléssel kapcsolatban olyan hiány merül fel, amely vonatkozásában kizárólag egyes elszámoló bizonylathoz kapcsolódóan szükséges a hiánypótlás elrendelése, úgy a hiánypótlással nem érintett elszámoló bizonylatok támogatástartalmának kifizetését az irányító hatóságnak biztosítania kell.
(7) Záró kifizetési igénylés esetén az irányító hatóság több alkalommal is hiánypótlásra hívhatja fel a kedvezményezettet és több alkalommal is feltehet részére tisztázó kérdést. Ezt az eljárást az irányító hatóság első hiánypótlási felhívásának kedvezményezett általi kézhezvételét követő hatvan napon belül le kell zárni. Az eljárást az irányító hatóság indokolt esetben felfüggesztheti.
133. § (1) Ha a megvalósítás nyomon követése, vagy folyamatba épített ellenőrzése során nem merült fel olyan probléma, amely miatt a támogatás kifizetését fel kellene függeszteni, az irányító hatóság a támogatást a kifizetési igénylés beérkezésétől számított 45 - szállítói finanszírozás esetén 30 - napon belül kifizeti. A szállítói és utófinanszírozást vegyesen tartalmazó kifizetési igénylés esetén is biztosítani kell a szállító részére 30 napon belül történő kifizetést.
(1a) Ha a kifizetési igénylés alapján támogatás folyósítására nem kerül sor, a dokumentumok ellenőrzése vonatkozásában az (1) bekezdés szerinti határidők az irányadók. Ha a kedvezményezett kizárólag szakmai beszámolót nyújt be, annak ellenőrzésére a dokumentumok beérkezésétől számított 30 nap áll rendelkezésre.
(2) A kifizetésre rendelkezésre álló határidőt felfüggeszti:
a) kedvezményezett által a hiánypótlásra, tisztázó kérdés megválaszolására igénybe vett időtartam,
b) tervezett helyszíni ellenőrzés esetén, ha az ellenőrzés eredménye olyan súlyú megállapítás, amely indokolja a felfüggesztést,
c) pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén a kölcsön előleg, valamint az elszámolás folyósítási feltételeinek hiánypótlására, kölcsönszerződés módosítására igénybevett időtartam,
d) az előre nem tervezett, előre nem látható okok miatt lefolytatott rendkívüli helyszíni ellenőrzés,
e) a szabálytalansági gyanú kivizsgálására tett intézkedések,
f) az év végi zárási és év eleji számlanyitási folyamatok a www.palyazat.gov.hu oldalon közlemény formájában közzétett - időtartama,
g) a támogatási szerződés módosítása, ha
ga) a módosítás a kifizetést befolyásoló alapadatokra vonatkozik,
gb) egyszeri elszámoló kezdeményezi,
h) terület-, illetve állatlétszám alapú támogatás esetén a KAP rendelet 74. cikke szerinti ellenőrzés időtartama.
134. § (1) Haladéktalanul fel kell függeszteni a támogatás folyósítását abban az esetben, ha azt e rendelet vagy más jogszabály előírja, illetve a támogatási szerződés megkötését követően a kedvezményezett olyan nyilatkozatot tesz, vagy az irányító hatóság olyan körülményről szerez tudomást, amely a támogatás visszavonását, a támogatási szerződéstől történő elállást teheti szükségessé.
(2) A felfüggesztésről és annak okáról a kedvezményezettet soron kívül tájékoztatni kell.
(3) Ha a kifizetés felfüggesztésére okot adó körülmény megszűnik vagy a kivizsgálást követően a támogatás visszavonása, vagy attól való elállás nem indokolt, úgy az irányító hatóság gondoskodik a felfüggesztés feloldásáról, és erről értesíti a kedvezményezettet.
135. § (1) Az irányító hatóság - EMVA esetén a kifizető ügynökség - gondoskodik arról, hogy a támogatás jogosultja részére a kifizetési igénylésében jóváhagyott elszámoló bizonylatok alapján a támogatás (a közösségi hozzájárulás és a központi költségvetési finanszírozás együttes) összege, illetve a folyósítandó előleg átutalásra kerüljön.
(2) Az előirányzat felhasználási keretszámláról átutalást csak abban az esetben lehet kezdeményezni, ha
a) a megelőző munkafázisok megtörténtek,
b) a kedvezményezettnek nincs köztartozása,
c) a kedvezményezett nem áll a 176. § (3) bekezdése szerinti valamely eljárás hatálya alatt,
d) az adatok a monitoring és információs rendszerben rögzítésre és jóváhagyásra kerültek, és
e) az utalványozás megtörtént.
(3) A kedvezményezett a köztartozás rendezésére történő irányító hatósági felszólítást követő kilencven napon belül köteles köztartozását megszüntetni, ellenkező esetben az irányító hatóság az adott kifizetési igénylés alapján jóváhagyott támogatási összeget visszavonja vagy a támogatási szerződéstől eláll. Az előírt határidő nem hosszabbítható meg.
(3a) EMVA forrásból megvalósuló projekt esetén a (2) bekezdés b) pontját és a (3) bekezdést a 79. § (2b) bekezdés b) pontjára figyelemmel kell alkalmazni.
(4)
(5) Az Ávr. 5. melléklet 11. pontja szerinti adatszolgáltatási kötelezettséget az ESB-alapok tekintetében nem kell alkalmazni.
135/A. § (1) EMVA forrásból nyújtott támogatások esetén, ha az ugyanazon kifizetési igénylés keretében igényelt támogatás több mint 10%-kal meghaladja a jóváhagyott elszámoló bizonylatok alapján folyósítható támogatás összegét, a kifizető ügynökség alkalmazni köteles a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 63. cikk (1) bekezdésében előírt igazgatási szankciót és a különbözetnek megfelelő összeggel csökkenti a folyósítható támogatás összegét. A csökkentés nem haladhatja meg a folyósítható támogatás teljes összegét.
(2) Az (1) bekezdéstől eltérően a kifizető ügynökség nem csökkenti a támogatást, ha a kedvezményezett bizonyítja, hogy nem felróható neki a nem támogatható összeg kifizetési igénylésben való szerepeltetése, vagy ha a kifizető ügynökség más módon meggyőződött arról, hogy az az érintett kedvezményezettnek nem felróható.
(3) Az (1) bekezdés szerinti szankció alkalmazandó a helyszíni ellenőrzések során feltárt nem elszámolható költségekre is. Ebben az esetben az érintett projekt vonatkozásában felmerült halmozott kiadásokat kell megvizsgálni.
136. § (1) Ha az irányító hatóság az 133. § (1) bekezdésben meghatározott kifizetési határidőt neki felróható okból elmulasztja, késedelmének időtartamára a határidő lejáratának napján érvényes jegybanki alapkamat mértékének megfelelő késedelmi kamatot köteles fizetni annak a jogosultnak, akinek vonatkozásában a késedelemmel érintett bizonylatra jutó késedelmi kamat összege meghaladja a tízezer forintot. Szállítói finanszírozás, vagy engedményezés esetén a késedelmi kamatot a szállító, illetve az engedményes számára kell megfizetni. Nem kell késedelmi kamatot fizetni a központi költségvetési szerv részére.
(2) A késedelmi kamat alapja a késedelemmel érintett elszámoló bizonylat támogatástartalma.
(3) A késedelmi kamat kifizetését pénzügyi és számviteli szempontból a támogatásoktól elkülönítetten kell kezelni.
48. Technikai átforgatás
137. § (1) Olyan projekt esetén, amely korábban nem uniós finanszírozású projektként részesült központi költségvetési támogatásban és utólag, egyedi döntés alapján a projekt e rendelet hatálya alá tartozó támogatásban részesül, a költségvetés által korábban finanszírozott elszámoló bizonylatok a kedvezményezettnek olyan önálló kifizetési igénylés keretében kell benyújtania elszámolásra, amely kizárólag költségvetési előfinanszírozással érintett számlákat tartalmaz.
(2) Az (1) bekezdés szerinti elszámolásban jóváhagyott és kiutalhatóként megjelölt összeg nem kerül a kedvezményezett számlájára kiutalásra, hanem az elszámolások e rendelet szerinti hitelesítését, rögzítését, ellenőrzését és jóváhagyását követően technikai átforgatásra kerül sor, amelynek eljárásrendjét az egységes működési kézikönyv tartalmazza. Az így felmerült költségek közösségi hozzájárulás rendezését a központi költségvetés közvetlen bevételei fejezetben kell bevételként elszámolni.
(3) A (2) bekezdéstől eltérően az EMVA forrásból származó támogatásokhoz kapcsolódó költségvetési előfinanszírozás esetén az (1) bekezdés szerinti elszámolásban jóváhagyott és kiutalhatóként megjelölt összeget a kifizető ügynökség a költségvetési előfinanszírozást nyújtó szervezet számára teljesíti.
49. Egyszerűsített költségelszámolás
138. § Az 5. mellékletben felsorolt, átalány alapú egyszerűsített elszámolási módokat, az abban megfogalmazott feltételekkel kell alkalmazni a kettős finanszírozás lehetőségének kizárása mellett. A kedvezményezettnek a projektben átalány alapon elszámolt költségek felmerülését nem kell igazolnia, a költségekkel valamint a jövedelem-kompenzációként kapott támogatásokkal kapcsolatos elszámoló bizonylatokat, az azok kifizetését igazoló bizonylatokat és az egyéb kapcsolódó nyilvántartásokat a kifizetési igényléshez nem kell csatolni. A felmerült költségeket alátámasztó bizonylatok helyszíni ellenőrzés keretében sem kerülnek vizsgálatra.
50. Egyszeri elszámolás
139. § (1) Ha a felhívás lehetőséget teremt egyszeri elszámolásra és a kedvezményezett a támogatási szerződés megkötését követően az egyszeri elszámolást választja, haladéktalanul köteles azt bejelenteni az irányító hatóságnak.
(2) Egyszeri elszámolásról többszöri elszámolásra történő áttérés a kedvezményezett által benyújtott változás-bejelentéssel kezdeményezhető, ha a támogatási szerződés egyéb paramétereit nem kívánja az áttéréssel módosítani. A jóváhagyott támogatás folyósításának feltétele a változás-bejelentés támogató általi jóváhagyása,
(3) Ha az áttérés a támogatási szerződés egyéb paramétereinek módosításával együtt jár, úgy a támogatási szerződést - figyelemmel a 133. § (2) bekezdés gb) pontjában foglaltakra is - módosítani kell. A támogatási szerződés hatálybalépéséig a kifizetést fel kell függeszteni.
(4) Ha többszöri elszámoló kizárólag záró kifizetési igénylést nyújt be, nem minősül egyszeri elszámolónak. Ebben az esetben támogatási szerződést nem kell módosítani.
(5) Az egyszeri elszámolásról többszöri elszámolásra egy alkalommal lehet áttérni.
51. Konzorciumokra vonatkozó speciális szabályok
140. § (1) Ha a projekt kedvezményezettje konzorcium, az alábbi szabályokat a projekt egészét tekintve kell értelmezni:
a) projekt mérföldkövei teljesítésének kötelezettsége,
b) pénzügyi vonatkozású szerződésmódosítási okok,
c) kifizetés igénylés, előlegigénylés benyújtására vonatkozó korlátok,
d) az előleg elszámolásának megkezdésére vonatkozó előírás, ide nem értve a 117. § (7) bekezdés szerinti kötelezettséget, amely - az irányító hatóság vezetőjének a projekt szakmai tartalmára, költségvetésére, illetve pénzügyi előrehaladására tekintettel hozott eltérő döntése hiányában - tagonként teljesítendő.
(2) A projekt elszámolható költségei alapján tagonként kell meghatározni azon költségek körét, amelyek esetén utófinanszírozású tevékenységekre jutó támogatási előlegigénylésre, illetve fordított áfa megelőlegezésére van lehetőség.
(3) A támogatási előlegigénylést, valamint a mérföldkő elérését követően benyújtandó beszámolót a konzorciumvezető nyújthatja be azzal, hogy a konzorciumi tag részére igényelt támogatási előleggel, beszámolóval kapcsolatos információkat a konzorciumi tag is rögzítheti a monitoring és információs rendszerben.
(3a) Időközi kifizetési igénylést konzorciumi tag is benyújthat.
(3b) A záró kifizetési igénylést a konzorciumvezető nyújthatja be azzal, hogy a konzorciumi tag nevére kiállított elszámoló bizonylatokkal kapcsolatos információkat a konzorciumi tag is rögzítheti a monitoring és információs rendszerben.
(4) A 135. § (2) bekezdés b) pontjára tekintettel az előleg folyósítása, valamint utófinanszírozás esetén a támogatás utalása a konzorciumi tag számára közvetlenül történik.
(5) Beruházás esetén - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - annak a tagnak kell aktiválnia a bekerülési érték részét képező költséget, amely tag nevére a bizonylatot kiállították. Közös beszerzés esetén a szállítónak az egyes tagokat érintő részekről külön tagonkénti bizonylatot kell kiállítania.
52. A költségigazolási tevékenységek rendje - az igazolás
141. § (1) Az igazoló hatóság a kedvezményezetteknél felmerült költségek [ideértve az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 131. cikk (4) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő előleget is] alapján átutalási kérelmet, költségnyilatkozatot és a kedvezményezetteknél felmerült költségek hitelesítésére és igazolására irányuló nyilatkozatot (a továbbiakban: költségigazoló nyilatkozat) állít ki és nyújt be az Európai Bizottság részére.
(2) Az igazoló hatóság nyilatkozattételi kötelezettsége keretében meggyőződik arról, hogy az átutalási kérelem, a költségnyilatkozat és a kedvezményezetteknél felmerült költségek
a) adatai pontosak és megbízható nyilvántartási rendszerekből származnak,
b) ellenőrizhető bizonylatokon alapulnak,
c) megfelelnek az alkalmazandó európai uniós és nemzeti szabályoknak, és
d) - a programra alkalmazandó kritériumokkal összhangban - finanszírozás céljából kiválasztott, és az európai uniós és nemzeti szabályoknak megfelelő projektek tekintetében merültek fel.
(3) Az igazoló hatóság jogosult a költségigazoló nyilatkozat alátámasztásához kapcsolódó kiegészítő információ kérésére, amelyet a lebonyolításban érintett szervezet köteles haladéktalanul az igazoló hatóság rendelkezésére bocsátani.
(4) Az igazoló hatóság a költségigazoló nyilatkozat alátámasztása érdekében tényfeltáró vizsgálatot végezhet, vagy tényfeltáró látogatást tehet az e rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknél.
(5) Az e rendelet hatálya alá tartozó szervezet hozzáférést biztosít az igazoló hatóság által írásban felhatalmazott személyek részére az e rendelet hatálya alá tartozó szervezetnél elektronikus és papír formában rendelkezésre álló, igazoláshoz kapcsolódó dokumentumokhoz és adatokhoz. Az igazoló hatóság az e rendelet hatálya alá tartozó szervezetnél kezdeményezett látogatásairól minden esetben előzetesen tájékoztatja az érintett szervezetet.
142. § Az irányító hatóság továbbítja az igazoló hatóság részére
a) az ellenőrzési nyomvonalat, ideértve kijelölése esetén a közreműködő szervezet eljárásrendjeit,
b) az Európai Bizottság irányítási és kontrollrendszerrel, elszámolható költségekkel és monitoringgal kapcsolatban megfogalmazott ajánlásait.
53. A költségigazolási tevékenységek rendje - a hitelesítés
143. § (1) A folyamatba épített - dokumentum alapú és helyszíni - ellenőrzés részeként valamennyi, hitelesítést végző szervezetnek a hitelesítés keretében gondoskodnia kell a kedvezményezett által benyújtott jelentések, nyilatkozatok és kifizetési igénylések formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról, annak megállapítása céljából, hogy a kedvezményezett a támogatási szerződésben rögzített, vagy a támogatási kérelem alapján vállalt kötelezettségeit - a vonatkozó európai uniós és nemzeti jogszabályokkal összhangban - teljesítette.
(2)
(3) A pénzügyi lebonyolítás során az ellenőrzés a kifizetési igénylés ellenőrzéséből áll.
144. § (1) A dokumentum alapú ellenőrzés során a 6. mellékletben foglalt szempontokat kell ellenőrizni, figyelemmel a következőkre
a) a projekt támogatási szerződésének megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását és azok összhangját,
b) azt, hogy a benyújtott számla valós költségeken alapul-e, a program keretében jóváhagyott projekt kapcsán merült-e fel, és megfelel-e a támogatási szerződésben vállalt kötelezettségeknek és szakmai célkitűzéseknek,
c) szállítói finanszírozás esetén a kedvezményezett vagy a támogatási szerződésben megnevezett, a projekt végrehajtásában részt vevő kifizette-e a számla teljes összegének a támogatáson felüli részét, utófinanszírozás esetén a számla összegét, figyelembe véve a 128. § (3) bekezdésében foglaltakat,
d) a teljesítés igazolását és megalapozottságát,
e) a kedvezményezett köztartozás-mentességét a monitoring és információs rendszeren keresztül,
f) a kettős finanszírozás elkerülésére vonatkozó előírások teljesülését,
g) azt, hogy a benyújtott számlán szereplő teljesítés összhangban van-e a versenyeztetésre vonatkozó uniós és nemzeti előírásokkal, és
h) azt, hogy mely költségvetési fejezet biztosította a kifizetett költségek forrását, ha a projekt fedezete kizárólag központi költségvetési forrásból került megelőlegezésre,
i) az elszámolásra benyújtott költségek szokásos piaci árnak való megfelelését azzal, hogy az ellenőrzést alátámasztó dokumentumot az irányító hatóság köteles a monitoring és információs rendszerben rögzíteni.
(2) Ha a kedvezményezett közszféra szervezet, az irányító hatóság eltekinthet a dokumentum alapú ellenőrzés teljes körű lefolytatásától, ha a kedvezményezett utalványozási vagy egyéb belső szabályzatai valamennyi kifizetés esetén tartalmazzák a tárgyi és időbeli elszámolhatósági szabályokat, továbbá az (1) bekezdésben meghatározott megfelelőség ellenőrzését, és ezen szabályzatokat az irányító hatóság megfelelőnek találta. Az irányító hatóság az elfogadott dokumentumokat megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére. A kedvezményezettnek biztosítania kell a kifizetés előtti ellenőrzés funkcionális függetlenségét.
(2a) Az irányító hatóság a jóváhagyott szabályzatnak megfelelő hitelesítést rendszeresen, mintavétellel ellenőrzi.
(2b) A kedvezményezett a (2) bekezdés szerint jóváhagyott szabályzat módosítását köteles haladéktalanul bejelenteni az irányító hatóságnak jóváhagyás céljából.
(3) A tájékoztatással és a nyilvánossággal kapcsolatos kötelezettségek teljesítését, valamint a környezeti fenntarthatóság és az esélyegyenlőség érvényesítését folyamatosan, de legkésőbb a záró kifizetési igénylés jóváhagyásáig ellenőrizni kell.
145. § (1) A folyamatba épített ellenőrzés részeként az irányító hatóság, az irányító hatóság által megbízott személy kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel kiválasztott projektek vonatkozásában helyszíni ellenőrzést végez.
(2) Az ötvenmillió forint alatti támogatással megvalósuló projektek esetén az irányító hatóság - kockázatelemzés alapján - legalább a projektek 5%-át a helyszínen ellenőrzi a záró kifizetési igénylésének jóváhagyását megelőzően. Ha az ötvenmillió forint alatti támogatással megvalósuló projektek esetén a jóváhagyott kifizetési igénylése(ke)n belül az összesítővel elszámolt összes támogatás meghaladja a tízmillió forintot, a projektek legalább 15%-át egyszer ellenőrizni kell a záró kifizetési igénylés jóváhagyását megelőzően.
(3) Ha a projekthez nyújtott támogatás ötvenmillió és ötszázmillió forint közé esik, az irányító hatóság a projektet legalább egyszer - ha kockázatelemzés korábban nem indokolja - a záró kifizetési igénylésének jóváhagyását megelőzően a helyszínen ellenőrzi.
(4) Ha a projekthez nyújtott támogatás meghaladja az ötszázmillió forintot, az irányító hatóság a projektet évente legalább egyszer, és a záró kifizetési igénylésének jóváhagyását megelőzően a helyszínen ellenőrzi.
(5) EMVA forrásból támogatott intézkedések esetén a (2)-(4) bekezdéstől eltérően a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 50. cikk (1) bekezdését kell alkalmazni.
(6) Ha a projekt az 56/A. § (1) bekezdése szerinti projektfejlesztéssel érintett, akkor az 56/C. §-ban meghatározott szerződésmódosítás hatálybalépéséig nem kötelező a helyszíni ellenőrzés lefolytatása.
(7) Ha az előkészítési tárgyú projekt nem érintett az 56/A. § (1) bekezdése szerinti projektfejlesztéssel, az irányító hatóság a projektet egyszer, a záró kifizetési igénylés jóváhagyását megelőzően a helyszínen ellenőrzi.
146. § (1) A helyszíni ellenőrzések során ellenőrizni kell különösen
a) a projekt támogatási szerződésnek megfelelő fizikai és pénzügyi előrehaladását és azok összhangját,
b) azt, hogy a kifizetési igényléshez benyújtott alátámasztó bizonylatok és dokumentumok eredeti példánya rendelkezésre állnak
c) a kifizetés igényléshez benyújtott összesítőkhöz kapcsolódó elszámoló bizonylatokat,
d) az elszámoló bizonylatokhoz tartozó szerződéseket és a kapcsolódó teljesítésigazolásokat,
e) a kedvezményezett által benyújtott nyilatkozat összhangját az azt megalapozó bizonylatokkal,
f) a termékek, szolgáltatások teljesítésének a támogatási szerződéssel való összhangját,
g) a nyilvánosságra és tájékoztatásra vonatkozó közösségi és hazai szabályok betartását,
h) a környezeti fenntarthatóság és esélyegyenlőség érvényesítését,
i) a közbeszerzésekre vonatkozóan a korábban már benyújtott dokumentumok eredeti dokumentumokkal való összhangját, a benyújtott dokumentumok valódiságát, a dokumentumok megőrzésére vonatkozó szabályokat,
j) a projekt szintű elkülönített számviteli nyilvántartás vezetését,
k) a projektben vállalt indikátorok és projekt szintű mérföldkövek teljesülését,
l) visszatérítendő támogatás esetén azoknak a végrehajtási feltételeknek a teljesülését, amelyek figyelembevételével az irányító hatóság a visszatérítéssel érintett támogatás arányát meghatározza.
(2) Az elszámoló bizonylatok ellenőrzése történhet mintavételezés alapján, az irányító hatóság által előzetesen jóváhagyott módszertan szerint.
(3) A fenntartási időszakban kockázatelemzés alapján, mintavétellel kiválasztott projektek körében vizsgálni kell
a) a támogatási szerződésben vállalt, fenntartási időszakra vonatkozó kötelezettségek megvalósulását,
b) a projekttel kapcsolatos dokumentumok nyilvántartását és megőrzését.
(4) A folyamatba épített ellenőrzéseket megfelelően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint szabálytalanságok és hibák feltárása esetén a megtett intézkedéseket.
(5) Az irányító hatóság vagy az irányító hatóság által megbízott személy az általa végzett helyszíni ellenőrzésről készített jegyzőkönyvet, továbbá az intézkedési tervek teljesüléséről szóló kedvezményezetti tájékoztatót rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
(6)
147. § (1) Az irányító hatóság a tárgyhónapot követő minden hónap huszadik napjáig az igazoló hatóság által meghatározott formátumú és tartalmú hitelesítési jelentést állít ki és elektronikusan megküldi az igazoló hatóság részére. A rendszeres jelentéstételi kötelezettség során
a) igazolja, hogy a felhasznált támogatásokra irányuló dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzési kötelezettség teljesült, és
b) számszaki, szabályossági szempontból alátámasztja a támogatásként kifizetendő és az Európai Bizottság felé elszámolandó költségek megfelelőségét.
(2) A hitelesítési jelentés megküldésének elmulasztása, hiányos tartalommal történő megküldése, vagy a hitelesítési jelentések tartalma alapján irányítási és kontrollrendszerre vonatkozó kiegészítő információ igénye esetén az igazoló hatóság a költségigazoló nyilatkozat kiállítását felfüggesztheti.
(3) Közreműködő szervezet kijelölése esetén a közreműködő szervezet állítja ki az igazoló hatóság által meghatározott formátumú és tartalmú hitelesítési jelentést, amit az irányító hatóság ellenjegyez, mielőtt elektronikusan megküld az igazoló hatóság részére. A hitelesítési jelentés ellenjegyzésének alátámasztása érdekében az irányító hatóság maga is jogosult ellenőrzéseket végezni a közreműködő szervezetnél. Ezen ellenőrzések eredményéről az irányító hatóság rendszeresen tájékoztatja az igazoló hatóságot.
147/A. § (1) Az EMVA forrásból támogatott intézkedések esetén a kifizető ügynökség végzi el a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben előírt szabályoknak megfelelően a támogatás folyósítását megelőzően végrehajtandó helyszíni ellenőrzéseket.
(2) A helyszíni ellenőrzés részletes szabályait az 1. melléklet határozza meg.
XIX. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOK PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁSI RENDSZERE PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK ESETÉN
54. Az uniós hozzájárulások kifizetésére szolgáló kincstári pénzforgalmi számlák
148. § (1) A fejezetet irányító szerv vezetője gondoskodik a programszámlák megnyitásáról a kincstárban. Egy pénzügyi termékre több programszámla is nyitható, ha ezt a pénzügyi terméken belüli esetleges eltérő feltételek alkalmazásának jobb nyomon követhetősége indokolja.
(1a) A fejezetet irányító szerv vezetője a programszámla felett az alapok alapját végrehajtó szervezetnek rendelkezési jogot biztosít. A programszámla feletti rendelkezési jogosultságot két bejelentett személy együttes aláírásával lehet gyakorolni.
(2) Az irányító hatóság biztosítja az EFK-ról indított utalással, hogy:
a) az irányító hatóság által jóváhagyott pénzügyi termékre előirányzott, és az alapok alapját végrehajtó szervezet által a finanszírozási keretből a finanszírozási megállapodásnak megfelelően lehívott összeg a megfelelő programszámlán az alapok alapját végrehajtó szervezet rendelkezésére álljon,
b) az alapok alapját végrehajtó szervezet bankszámláján a költségeinek finanszírozására szolgáló forrás rendelkezésre álljon,
c)
(3) A programszámlának az év végén is maradhat egyenlege. A programszámla forgalmáról a kincstár a bankszámlakivonatot két eredeti, sorszámozott példányban állítja ki, amelynek első példányát az irányító hatóság részére, második példányát pedig az alapok alapját végrehajtó szervezet részére, a jóváírást vagy terhelést követő öt napon belül küldi meg.
(4) A pénzforgalmi számlák vezetésével és forgalmával kapcsolatban felmerült költség elszámolása a központi költségvetésből történik.
55. Támogatás kifizetése
149. § (1) Az irányító hatóság az alapok alapját végrehajtó szervezet javaslatára vagy önállóan az egyes pénzügyi termékre jóváhagyott források között átcsoportosíthat a pénzügyi termékek, vagy - ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe - a pénzügyi közvetítővel megkötött finanszírozási megállapodások forrásigényének figyelembevételével.
(2) Az irányító hatóság az átcsoportosítást megelőzően kikéri az adott pénzügyi termék szakpolitikai felelősének véleményét annak érdekében, hogy az átcsoportosítás ne akadályozza a szakpolitikai szempontok érvényesítését.
(3) Az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóság által jóváhagyott pénzügyi termékek, illetve a pénzügyi közvetítőkkel már megkötött finanszírozási megállapodások forrásigényének figyelembevételével minden hónap harmadik napjáig megküldi az irányító hatóságnak az arra vonatkozó kifizetési előrejelzését, hogy az irányító hatóságtól előreláthatólag mekkora összeget kér kifizetni a programszámlára. Az alapok alapját végrehajtó szervezet az adott pénzügyi termék végrehajtására jóváhagyott összeget részletekben, az általa adott havi előrejelzések alapján hívhatja le.
(4) Az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóság által elfogadott pénzügyi termékre jóváhagyott összegből a pénzügyi közvetítőkkel már megkötött finanszírozási megállapodások vagy a pénzügyi termék forrásigényének megfelelő összeget lehívhatja az irányító hatóságnak címzett lehívási értesítés, valamint a lehívási értesítéshez csatolt, a finanszírozási megállapodásban meghatározott mellékletek átadásával. Az alapok alapját végrehajtó szervezet a lehívási értesítéseket folyamatos sorszámmal látja el. A lehívási értesítésnek tartalmaznia kell legalább
a) a lehívási értesítés megnevezést,
b) annak a programszámlának a számát, amelyre az alapok alapját végrehajtó szervezet a forrás jóváírását kéri,
c) a lehívott összeget,
d) a lehívott összeg kifizetésének kért értéknapját,
e) a lehíváshoz kapcsolódó pénzügyi termék vagy terméktípus megjelölését,
f) az irányító hatóság pénzügyi terméket vagy terméktípust jóváhagyó döntésének számát és keltét,
g) az alapok alapját végrehajtó szervezet nyilatkozatát arról, hogy a lehívási értesítés napján a finanszírozási megállapodás alapján teljesítendő valamennyi előfeltétel teljesült,
h) a lehívási értesítés keltezését és
i) az alapok alapját végrehajtó szervezet cégszerű aláírását.
(5) Az irányító hatóság a szabályszerű lehívási értesítésben megjelölt összeget az előirányzat-felhasználási keretszámláról a megfelelő programszámlára fizeti ki. Az irányító hatóság a forrást a szabályszerű lehívási értesítés beérkezésétől számított hét napon belül utalja át a programszámlára, ha
a) az adott hónapban lehívott összeg összesen nem haladja meg a havi kifizetési előrejelzésben jelzett összeget
b) megelőző eljárási cselekmények megtörténtek, továbbá
c) a lehívási értesítésben kapott adatokat az irányító hatóság rögzítette a monitoring és információs rendszerben.
150. § (1) Az alapok alapját végrehajtó szervezet - a pénzügyi közvetítőkkel kötött finanszírozási megállapodásokban megfelelő kikötések érvényesítésével - biztosítja, hogy a programszámlán lévő források a lehető legrövidebb időn belül kifizetésre kerüljenek a pénzügyi közvetítők részére.
(2) A pénzügyi eszköz keretében nyújtott forrásokat az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikke szerint lehet felhasználni.
(3) A programszámlára visszautalt forrást az alapok alapját végrehajtó szervezet a finanszírozási megállapodás feltételeinek megfelelően ismételten felhasználhatja.
(4) A finanszírozási keretből lehívott összeget az irányító hatóság kizárólag a programszámlára fizetheti ki. A programszámlára átutalt összeget az alapok alapját végrehajtó szervezet kizárólag az irányító hatóság által jóváhagyott program szerinti finanszírozás céljából, a finanszírozási megállapodás rendelkezései szerint használhatja fel.
(5) Az irányító hatóság az alapok alapját végrehajtó szervezet által vállalt kötelezettség teljes összege fedezetének megfelelő összeget a program előrehaladásának megfelelő ütemben az alapok alapját végrehajtó szervezet által benyújtott lehívási értesítés alapján a megfelelő programszámlára kifizeti és azon tartja, kivéve ha forrást más programra átcsoportosít. A kötelezettségvállalás fedezetéül szolgáló programszámla felett az alapok alapját végrehajtó szervezet szabadon rendelkezhet a finanszírozási megállapodás rendelkezései szerint.
150/A. § A költségek elszámolhatósági szabályait az 5. melléklet határozza meg.
56. A költségigazolási tevékenységek rendje - a hitelesítés
151. § (1) Pénzügyi eszközök esetén a finanszírozási megállapodás teljesítésének és a finanszírozási keret felhasználásának hitelesítése az irányító hatóság feladata. A folyamatba épített ellenőrzés részeként az irányító hatóságnak gondoskodnia kell az alapok alapját végrehajtó szervezet által benyújtott valamennyi jelentés, nyilatkozat és bizonylat dokumentumalapú, formai és tartalmi ellenőrzésének lefolytatásáról. A pénzügyi lebonyolítás során a dokumentumalapú ellenőrzés a lehívási értesítés és annak mellékletei ellenőrzéséből áll.
(2) A dokumentumalapú ellenőrzések keretében ellenőrizni kell legalább
a) a pénzügyi terméknek az éves fejlesztési keret és a finanszírozási megállapodás szerinti megfelelő előrehaladását,
b) az alapok alapját végrehajtó szervezet köztartozás-mentességét a monitoring és információs rendszeren keresztül, és
c) azt, hogy a benyújtott lehívási értesítés összhangban van-e a finanszírozási megállapodással, a havi kifizetési előrejelzéssel.
(3)
(4) A helyszíni ellenőrzések során a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetnél ellenőrizni kell különösen
a) a pénzügyi terméknek az éves fejlesztési keret és a finanszírozási megállapodás szerinti megfelelő előrehaladását,
b) az alapok alapját végrehajtó szervezet által benyújtott beszámolók és a pénzügyi termék tényleges előrehaladásának összhangját,
c) azt, hogy az alapok alapját végrehajtó szervezet által az irányító hatóság részére teljesített adatszolgáltatás összhangban áll-e a pénzügyi közvetítő által az alapok alapját végrehajtó szervezet részére teljesített adatszolgáltatással,
d) a jogszabályok, valamint a hatékony és célszerű működés követelményeinek betartását.
(5) A folyamatba épített ellenőrzéseket (ideértve a dokumentumalapú ellenőrzéseket és a kockázatelemzésre, mintavételezésre alapozott helyszíni ellenőrzéseket) megfelelően dokumentálni kell, rögzítve az elvégzett munkát, az ellenőrzések eredményeit, valamint szabálytalanságok és hibák feltárása esetén a megtett intézkedéseket.
(6) Az irányító hatóság az alapok alapját végrehajtó szervezet közreműködésével minden hónap 18. napjáig hitelesítési jelentést állít ki, amelyben nyilatkozik arról, hogy a megelőző hónapban jóváhagyott, a monitoring és információs rendszerben rögzített és a programszámlára utalt támogatási összeggel kapcsolatos, a (2) és (3) bekezdés szerinti dokumentumalapú ellenőrzéseket, továbbá a nyilatkozatában meghatározott, a (4) és (5) bekezdés szerinti helyszíni ellenőrzéseket elvégezte. A hitelesítési jelentést az irányító hatóság az igazoló hatóság által meghatározott formában és tartalommal készíti el. Az irányító hatóság a kiállított hitelesítési jelentést minden hónap 20. napjáig elektronikusan megküldi az igazoló hatóság részére.
XX. FEJEZET
KIFOGÁS
152. § (1) A támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a támogatási kérelem benyújtásának időpontjától a támogatási jogviszony időtartama alatt elektronikus úton
a) - közreműködő szervezet kijelölése esetén - a közreműködő szervezet döntése ellen, a kifizető ügynökség döntése ellen és az irányító hatóság döntése ellen az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek címzett,
b) közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén a HACS döntése ellen is az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek címzett
kifogást nyújthat be, ha a projekt kiválasztási eljárásra, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatói okirat kiadására vagy a támogatási szerződés megkötésére, ezek módosítására, a támogatás folyósítására, visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő vagy a felhívásba - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, támogatási szerződésbe ütközik.
(1a) Az (1) bekezdés alkalmazása során az alapok alapját végrehajtó szervezet nem minősül kedvezményezettnek.
(1b) A pénzügyi eszközök esetében a pénzügyi közvetítő nyújthat be kifogást az alapok alapját végrehajtó szervezetnél az alapok alapját végrehajtó szervezet pénzügyi közvetítők kiválasztásával kapcsolatos eljárásával és az alapok alapját végrehajtó szervezet pénzügyi közvetítőkkel kötött finanszírozási megállapodásban foglaltak betartásával kapcsolatos eljárása során hozott döntésével szemben. A pénzügyi eszközök esetén az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek címzett kifogást nyújthat be a pénzügyi eszközt igénylő vagy a végső kedvezményezett az irányító hatóság döntése ellen az irányító hatóságnál, az alapok alapját végrehajtó szervezet döntése ellen az alapok alapját végrehajtó szervezetnél, vagy - pénzügyi közvetítő bevonása esetén - a pénzügyi közvetítő döntése ellen a pénzügyi közvetítőnél.
(1c) A kifogást annak benyújtója az elektronikus alkalmazáson keresztül mindaddig visszavonhatja, amíg a kifogást elbíráló szerv azt érdemben el nem bírálta. A visszavont kifogást újból előterjeszteni nem lehet.
(2) A kifogást a kifogásolt döntés kézbesítésétől számított tíz napon belül egy alkalommal, az indokok megjelölésével lehet benyújtani.
(3) Nincs helye kifogás benyújtásának a szabálytalanságot megállapító döntés (a továbbiakban: szabálytalansági döntés), a XXII. fejezetben meghatározott jogorvoslati eljárást lezáró döntés, valamint az e rendelet hatálya alá tartozó valamely szerv által kiadott minőségellenőrzési jelentés, tanúsítvány, utóellenőrzési jelentés, projektfejlesztés, konzultáció keretében adott észrevétel, javaslat ellen.
(4) A kifogás elbírálásáig a kifogásban foglaltakkal összefüggő eljárási határidők nyugszanak.
(5) A kifogást elbíráló szerv kizárólag a kifogással érintett döntést vizsgálhatja, valamint az azt megalapozó eljárás azon elemeit, megállapításait, melyeket a kifogás vitat.
(6) A kifogás kivizsgálásában, illetve elbírálásában - a 153. § (3a) bekezdése szerinti eljárás kivételével - nem vehet részt ügyintézőként, illetve döntéshozóként az, aki a kifogás által érintett projekt kiválasztási eljárásában, illetve a támogatási döntés előkészítésében - pénzügyi közvetítők kiválasztásához kapcsolódó kifogás esetén az, aki a pénzügyi közvetítők kiválasztásával, illetve a pénzügyi közvetítőkkel kötött finanszírozási megállapodásban foglaltak betartásával kapcsolatos eljárásban - részt vett.
153. § (1) A kifogást érdemi vizsgálat nélkül kell elutasítani, ha
a) a kifogást a 152. § (2) bekezdése szerinti határidőn túl terjesztették elő,
b) a kifogást nem az arra jogosult terjeszti elő,
c) korábbival azonos tartalmú, ismételt kifogást terjesztenek elő,
d) a kifogás nem tartalmaz a megsértett jogszabályban, a felhívásban - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is - vagy a támogatási szerződésben foglalt rendelkezésre történő hivatkozást,
e) azt kifogás tárgyában hozott döntés ellen nyújtották be,
f) a kifogást olyan döntés, nyilatkozat, tanúsítvány, jelentés ellen nyújtották be, amely ellen e rendelet szerint kifogás benyújtásának nincs helye,
g) a kifogás kizárólag a döntés olyan elemére irányul, amely által előidézett jogsértés a sérelmezett eljárás megismétlésével nem orvosolható,
h) a kifogást tartaléklista megszüntetéséről hozott döntés ellen terjesztették elő, vagy
i) a kifogást nem az elektronikus alkalmazáson keresztül terjesztették elő.
(2) Ha érdemi vizsgálat nélküli elutasításnak nincs helye, a kifogást a beérkezésétől számított harminc napon belül kell elbírálni. Az elbírálás határideje egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbítható, erről a határidő lejárta előtt a monitoring és információs rendszeren keresztül, illetve pénzügyi eszközök esetén írásban tájékoztatni kell a kifogás benyújtóját.
(3) Az irányító hatóság, a közreműködő szervezet, a kifizető ügynökség, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő vagy közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén a HACS is a döntése ellen benyújtott kifogást, az abban foglaltakkal kapcsolatos írásbeli szakmai álláspontját és az ügyben keletkezett dokumentációt a kifogás beérkezésétől számított tizenöt napon belül - a közreműködő szervezet, a kifizető ügynökség és a HACS az irányító hatóság útján (amely változatlan tartalommal továbbítja azt), a pénzügyi közvetítő az alapok alapját végrehajtó szervezet útján - megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek elbírálásra.
(3a) Ha az irányító hatóság, a közreműködő szervezet, a kifizető ügynökség, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő vagy közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén a HACS is a (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül megállapítja, hogy a kifogással támadott döntés jogszabálysértő, a döntést felülvizsgálja. Ennek során a kifogásban foglaltaknak részben vagy egészben helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról. Az e bekezdés alapján hozott döntésről haladéktalanul értesíteni kell a támogatást igénylőt, a pénzügyi közvetítőt, a kedvezményezettet, a pénzügyi eszközt igénylőt vagy a végső kedvezményezettet, továbbá ha a döntést az irányító hatóság hozta, a közreműködő szervezetet is, és ha a döntést a HACS hozta, akkor az irányító hatóságot is. Az e bekezdés alapján hozott döntés ellen ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint az ellen, amely ellen a kifogást benyújtották.
(4) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a részére elbírálásra megküldött kifogással kapcsolatban a következő döntéseket hozhatja:
a) a kifogásban foglaltaknak helyt ad, egyúttal gondoskodik a jogszerű állapot helyreállításáról,
b) a kifogást indokolt döntésével elutasítja.
(4a) A (3a) bekezdés vagy a (4) bekezdés a) pontja alapján hozott döntés kézbesítésétől számított 30 napon belül a 74/B. § (2) és (3) bekezdése alapján hozott döntést felül kell vizsgálni.
(4b) A (4) bekezdés a) pontja szerinti döntés végrehajtása során az ismételt döntéshozatalra a kifogással támadott döntés meghozatalára vonatkozó eredeti határidő vonatkozik.
(5) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a kifogás tárgyában hozott döntésről az indokok megjelölésével értesíti a kifogás benyújtóját, valamint azt a szervet, akinek a döntése ellen a kifogást benyújtották, továbbá közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén a közreműködő szervezetet vagy kifizető ügynökséget és a HACS döntése elleni kifogás esetén az irányító hatóságot is.
(6) A kifogás tárgyában hozott döntés ellen további kifogás előterjesztésének nincs helye.
154. § (1) A kifogás 153. § (3) bekezdése szerinti felterjesztéséig az irányító hatóság, a kifizető ügynökség, a közreműködő szervezet, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő vagy közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén - ha a kifogást a HACS döntése ellen nyújtották be - a HACS is, a felterjesztést követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a kifogás elbírálására irányuló eljárást megszünteti, ha a kifogást elbíráló döntés meghozataláig
a) a kifogást annak benyújtója erre irányuló írásbeli nyilatkozatával visszavonta,
b) a forráshiány miatt elutasított támogatási kérelem alapján a támogatást igénylő támogatásban részesült,
c) a kifogással támadott döntést hatályon kívül helyezték,
d) a támogatási jogviszony nem a kifogással érintett döntés következtében szűnt meg,
e) a támogatást igénylő a kifogással érintett támogatási kérelmet ismételten benyújtotta, a pénzügyi eszköz végrehajtására jelentkező szervezet a kifogással érintett, a pénzügyi eszköz végrehajtására történő jelentkezést ismételten benyújtotta, vagy a pénzügyi eszközt igénylő az igénylését ismételten benyújtotta,
f) a támogatást igénylő a kifogással érintett támogatási kérelemre vonatkozó támogatási szerződést megkötötte vagy nyilatkozott a támogatói okirat elfogadásáról, a pénzügyi közvetítő a finanszírozási megállapodást megkötötte, vagy a pénzügyi eszközt igénylő a szerződést megkötötte,
g) a kedvezményezett, a pénzügyi közvetítő vagy a végső kedvezményezett a kifogással érintett döntés alapjául szolgáló eljárási cselekményt megismételte,
h) a kedvezményezett, a pénzügyi közvetítő vagy a végső kedvezményezett a kifogással támadott döntésben meghatározott visszafizetési kötelezettségének eleget tett,
i) a kifogás benyújtója jogutód nélkül megszűnt, vagy
j) a támogatást igénylő teljesítette a kifogással érintett, 65. § (1) bekezdés b) pontja szerinti támogatási döntésben feltételként meghatározott követelményt.
(2) Ha a támogatási kérelmet vagy a pénzügyi eszköz igénybevételére vonatkozó kérelmet forráshiány miatti elutasító döntésben az szerepel, hogy a támogatási kérelem vagy a pénzügyi eszköz igénybevételére vonatkozó kérelem költségcsökkentéssel, illetve feltételekkel támogatható, és a kifogás a költségcsökkentés, illetve szerződéskötési feltételek ellen is irányul, a kifogás elbírálására irányuló eljárás megszüntetésének az (1) bekezdés b) pontjára történő hivatkozással nincs helye.
155. § (1) Ha a kifogást elbíráló döntésben név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, a döntést hozó szervezet a hibát az erre irányuló kérelemre vagy hivatalból kijavítja, ha az érdemben nem változtatja meg az ügy kimenetelét.
(2) A kifogást elbíráló döntést a döntést hozó szervezet, a döntés kézbesítését követő harminc napon belül visszavonja és új döntést hoz, ha a kifogás elbírálását követően tudomására jutott tény alapján a döntés jogszabályt sért, vagy a támogatási szerződésbe, pénzügyi eszközök esetében a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodásban vagy a végső kedvezményezettel kötött szerződésben foglaltakba, illetve a felhívásba - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, valamint a termék dokumentáció szerinti tájékoztatásban foglaltakba ütközik.
155/A. § A Vidékfejlesztési Program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program esetén ahol e fejezet és az 1. melléklet VII. fejezete európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert említ, az agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert kell érteni.
XXI. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGKEZELÉS
156. § (1) Szabálytalansági eljárás megindítására, szabálytalanság megállapítására kizárólag
a) a támogatási szerződés megkötését,
b) pénzügyi eszköz esetén a finanszírozási megállapodás megkötését,
c) - ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe - a finanszírozási megállapodás pénzügyi közvetítővel történő megkötését,
d) a végső kedvezményezettel történő szerződéskötést,
e) kezességvállalás esetén a kezességvállalási nyilatkozat kiadását
követően kerülhet sor.
(2) A szabálytalansági eljárást az irányító hatóság folytatja le, abban az esetben is, ha közreműködő szervezet kerül kijelölésre.
(2a) Pénzügyi eszköz esetén ahol e Fejezet és - az 57. alcím kivételével - a XXII. Fejezet
a) kedvezményezettet említ, azon végső kedvezményezettet vagy pénzügyi közvetítőt is,
b) támogatási szerződést vagy támogatási jogviszonyt említ, azon végső kedvezményezett tevékenysége körében felmerült szabálytalanság esetén végső kedvezményezettel kötött szerződést, az alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a pénzügyi közvetítő tevékenysége körében felmerült szabálytalanság esetén finanszírozási megállapodást, illetve pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodást,
c) irányító hatóságot említ, azon a pénzügyi közvetítő és a végső kedvezményezett tevékenysége körében felmerült szabálytalanság esetén az alapok alapját végrehajtó szervezetet,
d) irányító hatóság vezetőjét említ, azon a pénzügyi közvetítő és a végső kedvezményezett tevékenysége körében felmerült szabálytalanság esetén az alapok alapját végrehajtó szervezet szabálytalansági döntéshozó testületét
kell érteni.
(2b) Vidékfejlesztési program esetén, ha a szabálytalansági eljárás megindítására okot adó körülmény a támogatási szerződés megkötését megelőzően következett be, de a támogatási szerződés megkötését követően jut a kifizető ügynökség tudomására, valamint, ha a szabálytalansági gyanú közbeszerzési eljárással függ össze, a szabálytalansági eljárást az irányító hatóság, egyéb esetekben a kifizető ügynökség folytatja le.
(3) A szabálytalansági ügy elintézésében nem vehet részt
a) a kedvezményezett, a vele együtt jogosított vagy kötelezett személy, továbbá az, akinek jogaira vagy kötelezettségeire az eljárás eredménye kihatással lehet,
b) az a) pont alá tartozó személy vagy szervezet képviselője, vagy olyan volt képviselője, aki a szabálytalansági eljárás tárgyát illetően érintett volt,
c) az a) vagy a b) pont alá tartozó személynek a Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 1. pontja szerinti közeli hozzátartozója vagy volt házastársa,
d)
e)
(4) A jogorvoslati eljárásban nem járhat el, aki a szabálytalansági ügy elintézésében részt vett. Ez nem vonatkozik a 169. § (2) bekezdés és 170. § szerinti eljárásra.
(5) Az irányító hatóság az eljárásában köteles törekedni arra, hogy a szabálytalansággal érintett projekt célja megvalósuljon, és lehetőség szerint a cél indokolatlanul ne sérüljön.
(6) Ha ugyanazon kedvezményezett vonatkozásában több szabálytalansági eljárás indul, és azokban még döntés nem született, az eljáró szervezet dönthet azok egyesítéséről. Nem lehet a szabálytalansági eljárásokat egyesíteni, ha az a szabálytalansági gyanú megítélésére vonatkozó döntést indokolatlanul késleltetné, vagy a projekt céljainak megvalósulását indokolatlanul veszélyeztetné.
(7) Ugyanabban szabálytalansági döntésben nem lehet döntést hozni a szabálytalansági eljárás eredményéről és a 159. § (5) bekezdés f) pontja szerint szabálytalanság megállapításáról.
(8) Az irányító hatóság a szabálytalanságot a kedvezményezettre vonatkozóan állapítja meg akkor is, ha annak alapjául más személy vagy szervezet tevékenysége vagy mulasztása szolgált. A szabálytalanság megállapításával összefüggésben megállapított intézkedések a kedvezményezettet terhelik.
(9) A szabálytalansági eljárás kezdete az a nap, amelyen az irányító hatóság vagy a kifizető ügynökség vezetője az eljárás megindításáról döntött, jogorvoslati eljárás esetén a jogorvoslati kérelemnek a jogorvoslati eljárás lefolytatására jogosult szervhez történő megérkezését követő nap.
(10) A szabálytalansági eljárás az irányító hatóság, a jogorvoslati eljárás a jogorvoslati eljárást lefolytató szervezet vezetőjének döntésével zárul.
157. §
158. § A szabálytalanság-felelős gondoskodik
a) a szabálytalanságok nyilvántartásáról,
b) a szabálytalanságokkal kapcsolatos negyedéves jelentések összeállításáról,
c) a monitoring és információs rendszer szabálytalanságokkal kapcsolatos adatokkal történő feltöltéséről,
d) az OLAF Koordinációs Irodával történő együttműködésről,
e) az igazoló hatósággal történő együttműködésről,
f) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériummal történő együttműködésről és
g) döntési javaslat előterjesztéséről a szervezet vezetője részére a szabálytalansági eljárás megindításával és lezárásával kapcsolatban.
159. § (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó szervezet azon tagja, akinek a támogatási folyamat bármely - a támogatási szerződés megkötését követő - szakaszában szabálytalanság gyanúja jutott tudomására, a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül írásban rögzíti a szabálytalanság gyanúját, és azt haladéktalanul megküldi az irányító hatóság szabálytalanság-felelősének.
(2) A szabálytalanság-felelős a kézhezvételtől számított öt napon belül a szabálytalanság gyanúját rögzíti a monitoring és információs rendszerben, és megküldi az irányító hatóság vezetőjének a szabálytalansági gyanúról kapott tájékoztatást, a kapcsolódó dokumentumokat és véleményét, javaslatot téve az ügy kivizsgálására vagy annak mellőzésére.
(3) Az irányító hatóság vezetője a kézhezvételtől számított három napon belül dönt - a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel - a szabálytalansági eljárás megindításáról vagy az arra irányuló javaslat elutasításáról, amelyről tájékoztatja a szabálytalansági gyanú bejelentőjét, kivéve azon szerveket, amelyeknek van hozzáférése a szabálytalansági ügyeket nyilvántartó információs rendszerhez.
(4) Ha a szabálytalansági gyanú az irányító hatóság tevékenységével összefüggésben merül fel, vagy a szabálytalansági gyanút az audit hatóság jelentette, az irányító hatóság vezetője a szabálytalanság-felelős szabálytalansági eljárás megindítására vonatkozó döntési javaslata alapján szabálytalansági eljárást indít.
(5) Az irányító hatóság, az alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a kifizető ügynökség vezetője szabálytalansági eljárás mellőzésével állapíthat meg szabálytalanságot, és rendelhet el az e rendelet szerinti jogkövetkezményt, ha
a) a szabálytalansággal érintett összeg nem haladja meg a százezer forintot,
b) a kedvezményezett ellen adósságrendezési, felszámolási, végelszámolási, kényszertörlési vagy a megszüntetésére irányuló egyéb eljárás, vagy csődeljárás indult,
c) a cégbíróság a kedvezményezett céget a törvényességi felügyeleti eljárásban hozott intézkedés vagy megszüntetési eljárás következtében hivatalból törli a cégjegyzékből,
d) a kedvezményezett elismeri a szabálytalanság tényét,
e) a szabálytalanság ténye még azelőtt derült ki, hogy a kedvezményezett részére bármilyen kifizetés történt volna,
f) az Európai Bizottság, az adott szervezet belső ellenőrzési egysége, az igazoló hatóság vagy bármely, ellenőrzést végző szervezet megállapításait elfogadja,
g) ha a kedvezményezett nem teljesíti az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (2) bekezdésében foglalt előírásokat, 
h) a 83. § (2) bekezdése szerinti esetben,
i) rendszerszintű szabálytalanság esetén,
j) a jogkövetkezményt közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus határozza meg,
k) a pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén
ka) a vissza nem térítendő támogatás szabálytalanságát az irányító hatóság végleges, e rendelet szerinti jogorvoslattal már nem támadható döntéssel megállapította, akkor a pénzügyi eszköz végső kedvezményezettjével szemben,
kb) a pénzügyi eszköz szabálytalanságát az alapok alapját végrehajtó szervezet végleges, e rendelet szerinti jogorvoslattal már nem támadható döntéssel megállapította, akkor a vissza nem térítendő támogatás kedvezményezettjével szemben.
(5a) Pénzügyi eszköz esetén az (5) bekezdés f) pontja alapján az alapok alapját végrehajtó szervezet az ott felsorolt szervezetek megállapításai nyomán akkor nem folytat le szabálytalansági eljárást, ha az irányító hatóság ehhez hozzájárul.
(5b) Pénzügyi eszköz esetén az (5) bekezdés g)-h) pontját, az alapok alapját végrehajtó szervezet által kivizsgált szabálytalansági ügyek esetében az (5) bekezdés i) pontját nem kell alkalmazni.
(6)
(7) Ha az audit hatóság ellenőrzési tevékenysége során átutalás igénylési dokumentációban nem elszámolható tételt talál, felkéri az irányító hatóságot, hogy kezdeményezze az átutalás igénylési dokumentáció korrekcióját. Az irányító hatóság az audit hatóság megállapítására vonatkozóan gondoskodik az e rendelet szerinti szabálytalansági eljárás lefolytatásáról. Az igazoló hatóság az érintett tételeket kiveszi az éves elszámolásból, valamint az irányító hatóságtól kapott tájékoztatás alapján szükség szerint gondoskodik az átutalás igénylési dokumentáció megfelelő korrekciójáról.
(8)
160. § (1) A szabálytalansági eljárás megindításával egyidejűleg ki kell jelölni a szabálytalansági eljárás vezetőjét, aki az eljárás lefolytatásáért és a szabálytalansági gyanú kivizsgálásáért felel. A szabálytalanság-felelős köteles a szabálytalansági eljárás vezetőjével együttműködni.
(2) A szabálytalansági eljárás megindításáról az irányító hatóság az eljárás megindításától számított öt napon belül - a szabálytalansági gyanú ismertetésével - írásban tájékoztatja az érintett kedvezményezettet, és felhívja, hogy észrevételeit - az azokat alátámasztó dokumentumok benyújtása mellett - a tájékoztatás kézhezvételétől számított hét napon belül tegye meg. Az irányító hatóság a kedvezményezetti észrevétel megtételére ennél hosszabb határidőt is megállapíthat.
(3) Az irányító hatóság a (2) bekezdés szerinti öt napos határidőn belüli tájékoztatási kötelezettségétől eltekinthet, ha megalapozottan feltehető, hogy az eljárás sikerességét a tájékoztatás következtében az érintett kedvezményezett, különösen a tárgyi bizonyítási eszköz, okirat megsemmisítésével, meghamisításával vagy elrejtésével meghiúsítaná, megnehezítené vagy veszélyeztetné.
(3a) Ha a szabálytalanság megállapítására a 159. § (5) bekezdése alapján került sor, a kedvezményezett az észrevételeit jogorvoslati kérelmében fejtheti ki.
(4) A szabálytalansági eljárás során a szabálytalansági eljárás vezetője betekinthet minden olyan dokumentumba, amely a szabálytalansági gyanú megítéléséhez szükséges, a projekt megvalósítási helyszínén ellenőrzést végezhet és lehetősége van a kedvezményezett személyes meghallgatására. Közbeszerzési jogsértés gyanúja esetén a szabálytalansági eljárás vezetője kezdeményezheti a Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból történő eljárását, melyről egyidejűleg tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert.
(5) Ha felmerül annak gyanúja, hogy a projekt megvalósításával összefüggésben a kedvezményezett, vagy a kedvezményezett érdekkörébe eső más személy, illetve szervezet bűncselekményt követett el, az irányító hatóság köteles a bűncselekmény gyanújának felmerülésétől számított tizenöt napon belül feljelentést tenni, egyidejűleg tájékoztatni az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert.
161. § (1) A szabálytalansági eljárásban a döntést a szabálytalansági eljárás megindításától számított negyvenöt napon belül kell meghozni. A határidő, annak eltelte előtt indokolt esetben, egy alkalommal, legfeljebb negyvenöt nappal meghosszabbítható. A határidő meghosszabbításáról az érintett kedvezményezettet értesíteni kell.
(2) Ha a szabálytalanság megállapításához más hatóság előzetes döntése szükséges, vagy a szabálytalansági gyanú különleges szakértelmet igénylő előzetes kérdés eldöntésétől függ a szabálytalansági eljárást az irányító hatóság vezetője mindaddig felfüggesztheti, amíg a hatáskörrel rendelkező hatóság döntést nem hozott, vagy a döntéshez szükséges szakértői állásfoglalás nem készült el. A felfüggesztés időtartama az elintézési határidőbe nem számít be.
(3) Az irányító hatóság a szabálytalansági eljárás felfüggesztéséről, illetve a felfüggesztés visszavonásáról a felfüggesztéstől, illetve a visszavonástól számított 5 napon belül értesíti az érintett projekt kedvezményezettjét.
(4) Az (2) bekezdésben meghatározott, más hatóság által lefolytatott eljárásban hozott döntés tartalma az irányító hatóságot a szabálytalansági döntés meghozatalában nem köti.
162. § (1) Az irányító hatóság vezetője dönt a szabálytalansággal érintett projekthez kapcsolódó kifizetések felfüggesztéséről. A kifizetés felfüggesztése a szabálytalansági eljárás időtartama alatt bármikor lehetséges. A kifizetés felfüggesztését meg kell szüntetni, ha annak indokai már nem állnak fenn. A 160. § (3) bekezdése kivételével a kifizetés felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről a kedvezményezettet tájékoztatni kell.
(2) A kifizetés felfüggesztés elrendelése indokolt, ha a kifizetés szabálytalanság megállapítása esetén veszélyeztetné a szabálytalansággal érintett összeg behajtását, így különösen, ha
a) a szabálytalansággal érintett projektben a kedvezményezett nem nyújtott biztosítékot,
b) a szabálytalanság gyanújához vezető cselekmény ismétlődő jellegű,
c) bűncselekmény elkövetésének gyanúja merül fel,
d) a kedvezményezett terhére korábban azonos típusú szabálytalanságot állapítottak meg,
e) ugyanazon kedvezményezettel szemben más szabálytalansági eljárás van folyamatban, vagy
f) a kifizetést követően az eredeti pénzügyi állapot nem állítható helyre.
(3) A (2) bekezdés c) és f) pontja szerinti esetben a kifizetést fel kell függeszteni.
163. § (1) A szabálytalansági eljárás eredményéről - szabálytalanság megállapításának hiányában is - a szabálytalansági eljárás vezetője szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvet készít.
(2) A szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell
a) az érintett projekt megnevezését, a kedvezményezett és az eljárással érintett más személy adatait,
b) az érintett összeg nagyságát finanszírozási forrásonként,
c) a szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés módját és idejét,
d) a szabálytalansági gyanú rövid összefoglalását,
e) az eljárásban közreműködők megnevezését,
f) a megvizsgált dokumentumok, körülmények és tények felsorolását,
g) a meghallgatott személyek megnevezését, a meghallgatás, illetve a helyszíni vizsgálat során készült jegyzőkönyvnek a vizsgálatot végző és a meghallgatott, vagy a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személyek aláírásával ellátott példányát,
h) a meghallgatott, illetve a helyszíni vizsgálat során jelenlévő személynek a g) pont szerinti jegyzőkönyv tartalmával kapcsolatos egyet nem értése esetén az erre utaló záradékot,
i) az eljárás során megállapított következtetéseket, és az azt alátámasztó dokumentumoknak a felsorolását,
j) bűncselekmény gyanúja esetén az erre való utalást,
k) az alkalmazandó intézkedésekre, jogkövetkezményekre tett javaslatot.
(3) A szabálytalanság tényének megállapítása esetén a szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell továbbá
a) a megsértett rendelkezések pontos hivatkozását,
b) a szabálytalanság elkövetésének módját,
c) azt, hogy a szabálytalanság Európai Bizottság által meghatározott jelentéstételi kötelezettség alá tartozik-e,
d) közigazgatási vagy büntetőjogi szankciót az arra hatáskörrel rendelkező szervek kiszabtak-e,
e) csalás gyanúja esetén feljelentést tettek-e,
f) rendszerszintű szabálytalanság megállapítása esetén az arra való utalást, valamint
g) az alkalmazandó jogkövetkezményeket, illetve egyéb intézkedésekre tett javaslatot.
164. § (1) A szabálytalansági eljárás lezárásáról a szabálytalanságfelelős javaslata alapján az irányító hatóság vezetője a szabálytalanság-eljárási jegyzőkönyv alapján dönt.
(2) A szabálytalansági eljárás lezárulhat:
a) szabálytalanság megtörténtét megállapító és jogkövetkezményt, vagy egyéb intézkedést elrendelő döntéssel, vagy
b) annak megállapításával, hogy nem történt szabálytalanság, és - ha szükséges - támogatási jogviszonyt érintő intézkedést elrendelő döntéssel.
(3) Szabálytalanság megállapítása esetén az irányító hatóság a következő jogkövetkezményeket alkalmazhatja:
a) a projekt támogatás terhére elszámolható költségeinek csökkentése és ezzel együttesen a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésére kötelezés,
b) a támogatási szerződéstől történő elállás, vagy pénzügyi eszköz esetén a végső kedvezményezettel kötött szerződés felmondása,
c) pénzügyi eszközök esetén a finanszírozási megállapodás felmondása vagy a végső kedvezményezettel kötött szerződés felmondása,
d) az alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a pénzügyi közvetítő esetében az irányítási díj csökkentése,
e) e rendelet hatálya alá tartozó támogatások igénybevételéből történő kizárás határozott időre, legfeljebb öt évre, vagy
f) uniós jogi aktusban meghatározott egyéb jogkövetkezmény.
(3a) Ha a szabálytalanság megállapítását megelőzően a pénzügyi közvetítő az érintett ügyletet felmondja, vagy saját forrásából megfinanszírozza és az európai uniós forrást visszatéríti az alapok alapját végrehajtó szervezet részére és vállalja, hogy a visszatérített uniós forrást harminc napon belül szabályosan kihelyezi, az adott ügylet vonatkozásában nem kell szabálytalanságot megállapítani.
(3b) EMVA forrás esetén a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezést a kifizető ügynökség rendeli el.
(4) A jogkövetkezményt úgy kell megállapítani, hogy az igazodjék a szabálytalanság súlyához.
(5) A pénzügyi korrekcióval járó jogkövetkezményt minden esetben egyedileg, az egyes ügyiratok alapján kell megállapítani, és a korrekció összegének meg kell egyezni a nemzeti költségvetésre, illetve az ESB-alapokra tévesen terhelt költségek összegével. A pénzügyi korrekció célja olyan helyzet visszaállítása, ahol az alapok általi társfinanszírozásra benyújtott költségek 100%-a összhangban van a vonatkozó európai uniós és nemzeti szabályokkal.
(6) Ha nem lehetséges egyedi módon számszerűsíteni a pénzügyi korrekció mértékét, vagy adott esetben aránytalan lenne a kérdéses kiadás egészének visszavonása, vagy az félrevezető eredményt ad, átalányon alapuló korrekciót kell alkalmazni. Az átalányon alapuló korrekció mértékét az egyedi szabálysértés súlyosságának és a szabálytalanság pénzügyi következményeinek függvényében kell meghatározni.
(7) A kizárásról a szabálytalansági eljárásban döntést hozó javaslatára a fejezetet irányító szerv vezetője dönt.
(8) A kizárt kedvezményezettek nevét, a kizárás okát és időtartamát a www.palyazat.gov.hu oldalon közzé kell tenni.
164/A. § (1) Ha külső ellenőrző szerv jelentése alapján a szabálytalansági döntés felülvizsgálata szükséges, az irányító hatóság köteles a végleges ellenőrzési jelentés alapján készült intézkedési terv elkészítésétől számított 45 napon belül a szabálytalansági döntést visszavonni, és új szabálytalansági döntést hozni a 159. § (5) bekezdés f) pontja vagy új szabálytalansági eljárás alapján.
(2) Ha az (1) bekezdés szerint visszavont szabálytalansági döntés meghozatalát követően jogorvoslati eljárás került lefolytatásra, az irányító hatóság köteles a szabálytalansági döntés visszavonása tényéről haladéktalanul értesíteni az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert.
165. § (1) A szabálytalanság-felelős a szabálytalansági eljárás eredményeit a döntéshozataltól számított három napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
(2) A szabálytalansági eljárás eredményéről a szervezet szabálytalanság-felelőse öt napon belül értesíti a kedvezményezettet és a szabálytalansági gyanú bejelentőjét, kivéve azon szerveket, amelyeknek van hozzáférése a szabálytalansági ügyeket nyilvántartó információs rendszerhez.
(3) Az irányító hatóság az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által működtetett honlapon közzéteszi - a személyes adatok kivételével - a szabálytalansági eljárásban az irányító hatóság, EMVA forrás esetén az 57/B. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a kifizető ügynökség által hozott szabálytalanság megtörténtét megállapító jogerős döntéseket, a jogerőre emelkedést követő tíz napon belül a kedvezményezett nevének, a projekt címének, a szabálytalanság elkövetése módjának, a szabálytalanság következményének, és a szabálytalansággal érintett összegnek a feltüntetésével.
(4) Rendszerszintű szabálytalanság megállapításáról az irányító hatóság vezetője köteles a szervezet belső ellenőrzését, az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, az audit hatóságot és az igazoló hatóságot öt napon belül értesíteni.
165/A. § A Vidékfejlesztési Program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program esetén ahol e fejezet, valamint az 1. melléklet 211.3. pont a) alpont ac) alpontja és 214.3. pontja európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert említ, az agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert kell érteni.
XXII. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGI DÖNTÉSEK ELLENI JOGORVOSLAT, JELENTÉSTÉTEL
166. § (1) A szabálytalansági eljárással érintett támogatási szerződés szerinti kedvezményezett, akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási jogviszonyból származó jogokat vagy kötelezettségeket állapít meg, módosít, illetve megszüntet, a döntés jogszabálysértő vagy támogatási szerződésbe vagy felhívásba ütközése esetén a szabálytalansági döntés ellen egy alkalommal, jogorvoslattal élhet.
(2) A jogorvoslati kérelmet a szabálytalansági döntés közlésétől számított tíz napon belül az indokok megjelölésével írásban kell előterjeszteni az irányító hatóságnál. A szabálytalansági döntésben meghatározott jogkövetkezmények érvényesítése - a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó döntést ide nem értve - a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve megszüntetéséig nem kezdhető meg.
(3) Ha a szabálytalansági döntés több kedvezményezettre nézve tartalmaz megállapításokat a jogorvoslati kérelemmel nem élő kedvezményezett tekintetében a szabálytalansági döntés kizárólag rá vonatkozó megállapításai a (2) bekezdésben meghatározott határidőben jogerőre emelkednek.
(4) Ha a jogorvoslati kérelem előterjesztésére jogosult a (2) bekezdésben meghatározott határidőben a jogorvoslati kérelmet az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternél terjeszti elő, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati kérelmet annak beérkezésétől számított öt napon belül továbbítja az irányító hatóság részére.
(5) Az irányító hatóság a jogorvoslati kérelem benyújtására nyitva álló határidő valamennyi, a szabálytalansági eljárásban jogorvoslati kérelem benyújtására jogosult személy tekintetében való elteltét követő öt napon belül, a beérkezett és visszavonásra nem került jogorvoslati kérelmek megküldésével értesíti a jogorvoslati eljárás megindításáról a szabálytalansági eljárással érintett támogatási szerződés szerinti azon kedvezményezettet, akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási jogviszonyból származó jogot vagy kötelezettséget állapít meg, módosít, illetve szüntet meg. Ha a (2) bekezdésben meghatározott határidő elteltéig jogorvoslati kérelem nem került benyújtásra, vagy a határidő elteltéig valamennyi jogorvoslati kérelem visszavonásra került, az irányító hatóság ennek tényéről értesíti a szabálytalansági eljárással érintett támogatási szerződés szerinti azon kedvezményezettet, akire nézve a szabálytalansági döntés a támogatási jogviszonyból származó jogot vagy kötelezettséget állapít meg, módosít, illetve szüntet meg.
(6) Ha több kedvezményezett nyújt be a szabálytalansági döntés ellen jogorvoslati kérelmet, azon jogorvoslati kérelmeket, amelyek érdemi vizsgálat nélküli elutasításának nincs helye, egy eljárás keretében kell elbírálni.
166/A. § A Vidékfejlesztési Program és a Magyar Halgazdálkodási Operatív Program esetén ahol e fejezet, valamint az 1. melléklet 224. pontja, 226.5. pontja, 226.6. pontja és 226.8-226.10. pontja európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert említ, az agrár-vidékfejlesztésért felelős minisztert kell érteni.
167. § (1) A jogorvoslati kérelemben meg kell jelölni
a) a kérelmező (és képviselőjének) nevét, székhelyét (lakóhelyét), a kérelmezői jogosultságot alátámasztó tényeket,
b) a projekt címét és a szerződés azonosítóját,
c) a megsértett jogszabályi, vagy a támogatási szerződésben meghatározott rendelkezést, illetve a megsértett felhívás szerinti tájékoztatásban foglalt előírást,
d) a kérelem indokoltságát alátámasztó egyéb tényeket, illetve körülményeket.
(2) A kérelemben új - a szabálytalansági eljárás során nem vizsgált - tényekre és körülményekre is lehet hivatkozni.
(3)
168. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha
a) a jogorvoslati kérelmet az arra nyitva álló határidőn túl terjesztették elő,
b) a jogorvoslati kérelmet nem az arra jogosult nyújtotta be,
c) a jogorvoslati kérelmet ugyanazon kedvezményezett által ugyanazon szabálytalansági döntés ellen terjesztette elő,
d) a jogorvoslati kérelmet szabálytalansági jogorvoslati eljárást lezáró döntés ellen terjesztették elő,
e)
f) a beadvány tartalmilag nem minősül jogorvoslati kérelemnek vagy nem tartalmaz a megsértett jogszabályban, a felhívásban a támogatási szerződésben vagy támogatói okiratban foglalt rendelkezésekre vonatkozó pontos hivatkozást vagy a megsértett rendelkezésre vonatkozó indokok részletes kifejtését.
(2) Elkésettség címén a jogorvoslati kérelem nem utasítható el, ha a jogorvoslati kérelem előterjesztésére nyitva álló határidőben a jogorvoslati kérelmet az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternél terjesztették elő.
(3) Az iratok felterjesztéséig az irányító hatóság az (1) bekezdés a)-c) pontja alapján elutasíthatja a jogorvoslati kérelmet.
169. § (1) A jogorvoslati kérelmet az irányító hatóság a szabálytalansági eljárás dokumentumaival, a jogorvoslati kérelem tárgyában kialakított álláspontjával és a szabálytalansági eljárás tárgyában folyamatban lévő szabálytalansági, közbeszerzési döntőbizottsági vagy egyéb hatósági, illetve bírósági eljárásról szóló tájékoztatással együtt a jogorvoslati kérelem beérkezését - ha a szabálytalansági eljárásban több kedvezményezett jogosult jogorvoslati kérelem előterjesztésére, úgy a jogorvoslati kérelem benyújtására nyitva álló határidő valamennyi jogosult tekintetében való elteltét - követő tíz napon belül felterjeszti az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterhez.
(1a) Pénzügyi eszközök esetében az (1) bekezdést kell alkalmazni azzal, hogy az alapok alapját végrehajtó szervezet a szabálytalansági döntés elleni jogorvoslatot és mellékleteit az irányító hatóság útján terjeszti fel az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterhez.
(2) Ha a jogorvoslati kérelem (1) bekezdés szerinti felterjesztése előtt a kérelem alapján az irányító hatóság megállapítja, hogy a szabálytalansági döntés jogszabályt sért, vagy a támogatási szerződésbe, illetve a felhívás szerinti tájékoztatásban foglaltakba ütközik, a szabálytalansági döntést visszavonja, és ha a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll, annak kivizsgálására új szabálytalansági eljárást folytat le.
(3) A (2) bekezdés szerinti döntést az irányító hatóság a döntés meghozatalát követően haladéktalanul közli az érintett kedvezményezettel, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterrel, és - ha kijelölésre került - a közreműködő szervezettel vagy az alapok alapját végrehajtó szervezettel.
170. § (1) Ha a szabálytalansági döntésben név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, az irányító hatóság a hibát az erre irányuló kérelemre, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter utasítására, vagy hivatalból kijavítja, ha az nem hat ki az ügy érdemére.
(2) A kijavítást az irányító hatóság a hiba észlelésétől számított öt napon belül kijavító döntés meghozatalával teljesíti, amelyet haladéktalanul megküld a támogatási szerződésben szereplő kedvezményezetteknek és - az iratok felterjesztését követően a jogorvoslati eljárás lezárásáig, illetve megszüntetéséig - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek.
(3) A kijavítás ellen jogorvoslatnak nincs helye.
171. § (1) A jogorvoslati kérelmet annak előterjesztője - az iratok felterjesztéséig az irányító hatóságnál, azt követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternél - a jogorvoslati eljárás lezárásáig az erre irányuló nyilatkozattal visszavonhatja.
(2) Ha a visszavonó nyilatkozat nem az annak elbírálására jogosult szervhez érkezik be, az irányító hatóság, illetve az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter köteles azt haladéktalanul továbbítani.
(3)
171/A. § (1) Az iratok felterjesztéséig az irányító hatóság, azt követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati eljárást megszünteti, ha
a) valamennyi jogorvoslati kérelem előterjesztésére jogosult írásbeli nyilatkozatával visszavonta a jogorvoslati kérelmét,
b) a támogatási jogviszony - nem a jogorvoslati kérelemmel érintett szabálytalansági döntés következtében - megszűnt,
c) a kedvezményezett jogutód nélkül megszűnt.
(2) A jogorvoslati eljárás megszüntetéséről az irányító hatóság - az iratok felterjesztését követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter - haladéktalanul tájékoztatja a támogatási szerződésben szereplő valamennyi kedvezményezettet.
172. § (1) A felterjesztett jogorvoslati kérelemről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a kérelem hozzá beérkezésétől számított negyvenöt napon belül dönt.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a sérelmezett szabálytalansági döntést, valamint az azt megelőző eljárást megvizsgálja, ennek során nincs kötve a jogorvoslati kérelemben foglaltakhoz.
(3) Ha a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter legfeljebb tizenöt napos határidő tűzésével a kérelem kiegészítésére szólítja fel a kérelmezőt.
(4) A kérelem kiegészítésére meghatározott határidő a jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít be, erre a kérelmezőt a kiegészítésre történő felszólítás alkalmával figyelmeztetni kell.
(5) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az iratok felterjesztését követően az eljárás során bármikor az irányító hatóságtól további - a szabálytalansági gyanúval kapcsolatos tényállás tisztázásához, illetve a kérelem elbírálásához szükséges - tájékoztatást kérhet. A tájékoztatást az irányító hatóság haladéktalanul köteles az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter rendelkezésére bocsátani.
(6) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az iratok felterjesztését követően az eljárás során bármikor utasíthatja az irányító hatóságot a kifizetés felfüggesztésére, vagy a felfüggesztés megszüntetésére. A kifizetés felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről az irányító hatóság haladéktalanul tájékoztatja a támogatási szerződésben szereplő valamennyi kedvezményezettet és az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert.
(7) Az irányító hatóság vezetője a jogorvoslati eljárás alatt bármikor elrendelheti a kifizetések felfüggesztését. A kifizetés felfüggesztésének elrendelése vagy megszüntetése esetén a 162. § (2) bekezdés szerinti körülményeket kell figyelembe venni. A kifizetések felfüggesztésének elrendeléséről és megszüntetéséről az irányító hatóság vezetője haladéktalanul tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert és a kedvezményezettet.
(8) Ha a jogorvoslati kérelem tárgyában a döntés olyan előzetes kérdés eldöntésétől, illetve elbírálásától függ, amelynek tárgyában az eljárás a Közbeszerzési Döntőbizottság, vagy más hatóság, illetve a bíróság hatáskörébe tartozik, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, ha az eljárás
a) a hatóság, illetve a bíróság előtt már folyamatban van, a jogorvoslati eljárást a kérdés eldöntéséig, illetve jogerős elbírálásáig felfüggeszti,
b) még megindítva nincs, és annak megindítására jogszabályban meghatározott határidőn belül lehetősége van, az eljárás megindítását kezdeményezi a hatóságnál, illetve a bíróságnál és annak megindítása esetén a jogorvoslati eljárást a kérdés eldöntéséig, vagy jogerős elbírálásáig felfüggeszti.
(9) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati eljárást felfüggesztheti, ha a jogorvoslati kérelem tárgyában a döntés olyan előzetes kérdés eldöntésétől függ, amelynek tárgyában szabálytalansági eljárás van folyamatban.
(10) A (8) és (9) bekezdésben meghatározott eljárásban hozott döntés tartalma az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert a jogorvoslati kérelem elbírálásában nem köti.
(11) A felfüggesztés tartama a jogorvoslati kérelem elbírálásának határidejébe nem számít be.
173. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati kérelem tárgyában a következő döntéseket hozhatja:
a) a szabálytalansági döntést helybenhagyja,
b) a szabálytalansági döntést megsemmisíti,
c) a szabálytalansági döntést megsemmisíti, és új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja az irányító hatóságot, ha a jogorvoslati döntés meghozatalához nincs elég adat, vagy a jogorvoslati eljárás alatt új tény merült fel, vagy egyébként a tényállás további tisztázása szükséges, és arra a jogorvoslati kérelem kiegészítése keretében nincs lehetőség, feltéve, hogy a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll.
(2) Ha az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg, ennek kivizsgálása érdekében új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja az irányító hatóságot.
(2a) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati kérelem tárgyában hozott, indokolt döntését egyidejűleg közli a szabálytalansági eljárással érintett valamennyi kedvezményezettel, az irányító hatósággal és a közreműködő szervezettel.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati kérelem elbírálása érdekében felterjesztett iratokat a jogorvoslati döntés meghozatalát követően, a jogorvoslati eljárás lezárásáról szóló tájékoztatással együtt továbbítja az irányító hatóság, illetve az irányító hatóságon keresztül a közreműködő szervezet részére.
(4) Ha a jogorvoslati kérelmet elbíráló döntésben név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, a döntést hozó szervezet a hibát az erre irányuló kérelemre vagy hivatalból kijavítja, ha az nem hat ki az ügy érdemére.
(5) A jogorvoslati kérelmet elbíráló döntést az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a döntés közlését követő harminc napon belül visszavonja, és új döntést hoz, ha
a) a jogorvoslati kérelem elbírálását követően tudomására jutott tény alapján a döntés
aa) jogszabályt sért,
ab) a támogatási szerződésben vagy a felhívásban foglaltakba ütközik, vagy
b) a döntés meghozatala előtt már meglévő, az eljárásban még el nem bírált és az ügy elbírálása szempontjából lényeges tény, adat vagy más bizonyíték jut a tudomására.
(5a) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter köteles a 164/A. § (2) bekezdése szerinti értesítéstől számított 45 napon belül a jogorvoslati kérelmet elbíráló döntést visszavonni, ha az a külső ellenőrző szerv jelentése alapján szükséges.
(5b) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter köteles a végleges ellenőrzési jelentés alapján készült intézkedési terv elkészítésétől számított 45 napon belül a jogorvoslati kérelmet elbíráló döntést visszavonni és új döntést hozni, ha a külső ellenőrző szerv jelentése alapján a jogorvoslati kérelmet elbíráló döntés felülvizsgálata szükséges; továbbá a közléséről a (3) bekezdés szerint gondoskodni.
(6) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter jogorvoslati kérelem tárgyában hozott döntése ellen ismételten e rendelet szerint jogorvoslati kérelem előterjesztésének nincs helye.
57. Jelentéstétel az Európai Bizottság részére
174. § (1) Az irányító hatóság a közösségi jogszabályok alapján a jelentéstételi kötelezettség alá tartozó szabálytalanságokról az újonnan megállapított szabálytalanságok esetén a szabálytalanság megállapítását követő tíz napon belül, egyéb esetben a negyedévet követő 4 héten belül az Európai Bizottság által meghatározott formában jelentést küld az igazoló hatóság részére.
(2) Az újonnan megállapított szabálytalanságok esetén a szabálytalansági jelentés beérkezését követő tizennégy napon belül, egyéb esetben minden negyedévet követő 6 héten belül az irányító hatóság által benyújtott negyedéves jelentések alapján az igazoló hatóság köteles jelentést küldeni az OLAF Koordinációs Iroda részére a jelentéstételi kötelezettség alá eső, a programok lebonyolítása során tapasztalt szabálytalanságokról vagy visszaélésekről, az ezekkel kapcsolatban megtett intézkedésekről, illetve a folyamatban levő államigazgatási, bírósági eljárások helyzetéről. A jelentést az OLAF Koordinációs Iroda az újonnan megállapított szabálytalanságok esetén a jelentés beérkezését követő tizennégy napon belül, egyéb esetben a negyedévet követő két hónapon belül megküldi az Európai Csalás Elleni Hivatal részére, illetve annak személyes adatokat nem tartalmazó kivonatát az audit hatóságnak tájékoztatásul.
(3) Az igazoló hatóság az irányító hatóság által küldött jelentéseket és az OLAF Koordinációs Iroda az igazoló hatóság által küldött jelentéseket a beérkezésétől számított tizennégy napon belül - annak a formai, vagy tartalmi hibájának megjelölésével - visszautasíthatja. A jelentést összeállító szervezet a javítások elvégzése során figyelembe veszi, hogy a szabálytalansági jelentés Európai Csalás Elleni Hivatal számára történő megküldésének tagállami határidejét a visszautasítás ténye nem módosítja.
(4) Az (1)-(3) bekezdés szerinti jelentések elküldése elektronikus úton történik.
XXIII. FEJEZET
KÖVETELÉSKEZELÉS
175. § (1) Ha az irányító hatóság a támogatást részben vagy egészben visszavonja, a támogatási szerződéstől bármelyik fél eláll, illetve az alapok alapját végrehajtó szervezettel, a pénzügyi közvetítővel, vagy a végső kedvezményezettel szemben szabálytalanság kerül megállapításra, vagy egyéb okból kifolyólag visszafizetési kötelezettségük keletkezik, a kedvezményezett az addig folyósított támogatás, illetve kifizetett halasztott önerő visszavonással érintett összegét, az alapok alapját végrehajtó szervezet, - ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe - a pénzügyi közvetítő, vagy a végső kedvezményezett a visszavonással érintett összeget - az EMVA forrásból támogatott intézkedések kivételével - a Ptk. 6:47. §-a szerinti kamattal növelt mértékben, a visszafizetésre kötelezés közlésétől számított harminc napon belül köteles visszafizetni. A kamatszámítás kezdő időpontja a támogatás folyósításának napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napja. Nem kell kamatot fizetni visszatérítendő támogatás támogatási szerződés szerinti visszatérítése során.
(2)
(3) Ha a visszafizetési kötelezettség a támogató érdekkörében felmerült okból keletkezett, a támogatás visszafizetése a megállapított fizetési határidőig kamatmentes.
(4) EMVA forrásból támogatott intézkedések kivételével az előleg visszakövetelése esetén a kedvezményezett vagy a szállító az előleget a folyósítás napjától számított, a Ptk. 6:47. §-a szerinti ügyleti kamattal növelt mértékben köteles visszafizetni.
(5) Ha a kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének feltételei bekövetkeznek, az irányító hatóság a követelés összegét az adott projektre vonatkozóan a kedvezményezett részére megítélt, de még ki nem fizetett támogatási összegbe beszámítja. Ha a beszámítás nem vagy csak részben lehetséges, az irányító hatóság dönt az alkalmazandó követeléskezelés módjáról és a visszafizetési kötelezettséget közli a kedvezményezettel.
(6) A visszafizetési kötelezettség az irányító hatóság, alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a pénzügyi közvetítő döntése alapján részletekben is teljesíthető, a visszafizetés ütemezését külön megállapodásban kell rögzíteni.
(7) Ha a kedvezményezett, a pénzügyi közvetítő, illetve a végső kedvezményezett a visszafizetési kötelezettség teljesítésével késedelembe esik, a késedelme után a Ptk. 6:48. §-a szerinti késedelmi kamatot kell fizetnie.
(8) Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek esetén az (1), (4) és (7) bekezdés szerinti kamatfizetési kötelezettséget nem kell érvényesíteni.
(9) Az (5) bekezdést pénzügyi eszközök esetén és a visszatérítendő támogatás visszatérítése során nem kell alkalmazni.
175/A. § Ha a kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének feltételei bekövetkeznek, EMVA esetén a kifizető ügynökség a kedvezményezett tartozását meghatározott agrártámogatások jövőbeni kifizetéseiből visszatartja.
175/B. § A 175/A. § szerinti esetben a teljesítés napja a visszatartás megvalósulásának napja. Ha a kedvezményezett a követelést önként visszafizeti, a visszafizetés teljesítésének napja az EFK forint bankszámlán történő jóváírás napja.
176. § (1) Ha a kedvezményezett visszafizetési kötelezettségének a visszafizetésre megállapított határidőben nem vagy csak részben tesz eleget, és a beszámítás, a kikötött biztosíték érvényesítése eredménytelen volt, az irányító hatóság a vissza nem fizetett összeg adók módjára történő behajtása céljából megkeresi az állami adóhatóságot. Ha a kedvezményezett a 84. § (1) bekezdés m) pontjára tekintettel nem nyújtott biztosítékot és a vissza nem fizetett összeg adók módjára történő behajtása eredménytelen volt, ennek hivatalos közlését követően az irányító hatóság kezdeményezi az állami adóhatóságnál a kedvezményezett adószámának törlését.
(2) Az irányító hatóság, az alapok alapját végrehajtó szervezet vagy a pénzügyi közvetítő a visszafizetésre kötelezés időpontjában már folyamatban lévő csőd, felszámolási-, végelszámolási-, kényszertörlési-, valamint egyéb, a kedvezményezett, pénzügyi közvetítő és a végső kedvezményezett fizetésképtelenségével, illetve megszüntetésével összefüggésben induló eljárásba bekapcsolódik, illetve követelését bejelenti, ha ez adott eljárás természetével összefér.
(2a)
(2b) Az (1) bekezdést pénzügyi eszközök esetén nem kell alkalmazni.
(3) Az irányító hatóság, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő a szerződéstől akkor is elállhat, vagy pénzügyi eszköz esetén a végső kedvezményezettel kötött szerződést felmondhatja, ha a kedvezményezett, pénzügyi közvetítő, végső kedvezményezett ellen
a) felszámolási eljárás,
b) végelszámolási eljárás,
c) kényszertörlési eljárás,
d) az ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló eljárás,
e) jogutód nélküli megszűnésére vezető egyéb eljárás,
f) végrehajtási eljárás,
g) adósságrendezési eljárás,
h) vagy egyéb, a kedvezményezett, pénzügyi közvetítő, végső kedvezményezett fizetésképtelenségével összefüggésben indult eljárás
indult, vagy van folyamatban.
177. § (1) Az irányító hatóság gondoskodik a befolyt és a kompenzált követeléseknek a monitoring és információs rendszerben történő rögzítéséről a teljesítést követő öt napon belül.
(2) A kincstár által kiállított pénzforgalmi számlakivonatok adatait a pénzforgalmi számla felett rendelkezőknek a monitoring és információs rendszerben a kézhezvételt követő két napon belül kell rögzíteni és a rögzítést követő két napon belül jóváhagyni.
(3) Ha az Európai Bizottság visszafizetésre szólítja fel az igazoló hatóságot, és az irányító hatóság az igazoló hatóság értesítését követően nem tudja behajtani a szabálytalanságban érintett összeget, akkor a szabálytalanságért felelős, illetve annak hiányában a szabálytalanul felhasznált forrást folyósító fejezet költségvetéséből kell az érintett összeget, az igazoló hatóság megfelelő pénzforgalmi számlájára visszapótolni az igazoló hatóság által megadott fizetési határidőre.
(4)
XXIV. FEJEZET
FENNTARTÁS
178. § (1) A kedvezményezett a projektmegvalósítás befejezésétől számított 5 évig, állami támogatás formájában nyújtott támogatás esetén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján alkalmazandó időtartamig, kis- és közepes vállalkozások esetén 3 évig a támogatás visszafizetésének terhe mellett vállalja, hogy a projekt megfelel az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (1) bekezdésében foglaltaknak.
(1a) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség az 1. melléklet 279.1-279.3. pontja szerinti esetekben és módon áll fenn.
(2) A kedvezményezett a projekt megvalósítás befejezésétől számított 10 évig, állami támogatás formájában nyújtott támogatás esetén az állami támogatásokra vonatkozó szabályok alapján alkalmazandó időtartamig, a támogatás visszafizetésének terhe mellett vállalja, hogy a projekt megfelel az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak, kivéve, ha a kedvezményezett kis- és közepes vállalkozás.
(3) Ha a kedvezményezett (1)-(2) bekezdésben foglalt kötelezettsége nem teljesül, haladéktalanul értesíti az irányító hatóságot.
(4) Az (1) és (2) bekezdés rendelkezéseit a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program terhére nyújtott támogatások esetén nem kell alkalmazni.
179. §
180. § (1) Az irányító hatóság a támogatási szerződésben rögzített időponttól számított 5 éves, kis- és közepes vállalkozások esetén 3 éves időtartamra előírhatja a kedvezményezett számára éves fenntartási jelentések benyújtását. Ha a projektre nézve fenntartási kötelezettséget állapítottak meg, a kedvezményezett évente beszámol az indikátorok teljesüléséről.
(2) Ha a támogatási szerződésben fenntartási kötelezettséget állapítottak meg, de ezen időszakra indikátorok nem kerültek meghatározásra és a támogatási szerződés sem írja elő az évenkénti teljesítést, a kedvezményezettnek egy alkalommal, záró projekt fenntartási jelentést kell benyújtania.
(3) Az irányító hatóság a helyszínen vizsgálja a beruházás fenntartását, illetve a dokumentumok nyilvántartását és megőrzését, kockázatelemzés alapján, figyelemmel a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 52. cikkében meghatározott kiválasztási kritériumokra is, mintavétellel kiválasztva a vizsgálandó projekteket.
(4) Ha a kedvezményezett a fentiekben foglalt kötelezettségeit nem teljesíti, az irányító hatóság a támogatási szerződéstől eláll.
XXV. FEJEZET
ÉVES ELSZÁMOLÁS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL
181. § (1) Az éves elszámolás időszaka - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a számviteli év, amely július 1-jétől a következő év június 30-ig tart. Az utolsó számviteli év 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tart.
(2) Az első éves elszámolás időszaka 2014. január 1-jétől 2015. június 30-ig tartó időszak.
(3) Az éves elszámolások benyújtásának határideje a számviteli évet követő év február 15.
(4) Az éves elszámolás időszaka EMVA esetén a mezőgazdasági pénzügyi év, amely október 16-tól a következő év október 15-ig tart.
182. § (1) Az irányító hatóság elkészíti az Európai Bizottság vezetői nyilatkozat és éves összefoglaló elkészítésére vonatkozó útmutatója szerinti éves összefoglalót, amely tartalmazza
a) a végleges audit jelentések összefoglalóját és
b) az irányító hatóság által végzett dokumentum alapú és helyszíni ellenőrzések összefoglalóját.
(2) Az irányító hatóság az éves összefoglaló alapján elkészíti az (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet VI. mellékletének megfelelő vezetői nyilatkozatot.
(3) Az igazoló hatóság készíti el az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 137. cikke szerinti elszámolásokat az 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek megfelelően.
(4) Az audit hatóság az uniós mintának megfelelő auditvéleményt ad ki, amelyet a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak megfelelően kell elkészíteni és amely tartalmazza, hogy
a) az elszámolások megbízható és valós képet nyújtanak-e,
b) azon kiadások, amelyek megtérítését kérték a Bizottságtól, jogszerűek és szabályosak-e,
c) a kontrollrendszerek megfelelően működnek-e,
d) az audit hatóság által végzett ellenőrzések megkérdőjelezik-e az irányító hatóság vezetője által készített és aláírt vezetői nyilatkozatban szereplő megállapításokat.
183. § (1) Az audit hatóság a számviteli évben benyújtott időközi elszámolásokból több alkalommal is végezhet mintavételt. Az igazoló hatóság az audit hatóság kérését követő tizenöt napon belül átadja a statisztikai mintavételezés alapjául szolgáló tételeket az audit hatóságnak. Az igazoló hatóság legkésőbb minden év május 15-ig átadja az audit hatóságnak az aktuális számviteli évben az Európai Bizottsághoz benyújtott időközi elszámolások alapját jelentő alapsokaságot statisztikai mintavételezés céljából.
(2) Az igazoló hatóság július 31-ig az adott számviteli év vonatkozásában már nem adhat be új tételeket vagy korábbi tételekhez kapcsolódó költségnövekményt tartalmazó költségnyilatkozatot.
(3) Az igazoló hatóság május 15-ig megküldi az irányító hatóság részére az éves összefoglaló táblázataiba beillesztendő összegeket az érintett számviteli évben benyújtott időközi elszámolásokban végrehajtott korrekciók alapján.
(4) Az irányító hatóság minden év november 15-ig elkészíti a számviteli évről az éves összefoglaló, a vezetői nyilatkozat, az irányítási és kontrollrendszer számviteli év alatt bekövetkezett változásairól szóló beszámoló első tervezeteit, majd azokat megküldi az audit hatóságnak és az igazoló hatóságnak. Az irányító hatóság azon projektek listáját is megküldi az audit hatóság és az igazoló hatóság részére, melyeket nem kíván szerepeltetni az éves elszámolásban.
(5) Az audit hatóság a mintán elvégzett ellenőrzései alapján tett, az egyes tételekre vonatkozó megállapításait legkésőbb október 31-ig átadja az igazoló hatóságnak és az irányító hatóságnak.
(6) A (4) bekezdés szerint átadott listában felsorolt tételeket ki kell venni az éves elszámolásból. A szabálytalan tételekről az irányító hatóság és az audit hatóság az igazoló hatóság bevonásával január 10-ig egyeztethet.
(7) Az igazoló hatóság november 30-ig elkészíti az éves elszámolás tervezetét, majd átadja az audit hatóságnak. Az irányító hatóság részére megküldi az éves összefoglaló táblázataiba beillesztendő éves elszámolásban érvényesített korrekciók összegét.
(8) Az audit hatóság az éves összefoglalóra, vezetői nyilatkozatra és az éves elszámolásra az észrevételeit december 31-ig megküldi az irányító hatóságnak és az igazoló hatóságnak. Az igazoló hatóság az éves összefoglalóra és vezetői nyilatkozatra az észrevételeit december 31-ig megküldi az irányító hatóságnak.
(9) Az irányító hatóság
a) az éves összefoglaló második tervezetét,
b) azon elszámoló bizonylatok és projektek végleges listáját, amelyeket az éves elszámolásban nem kíván szerepeltetni, valamint
c) a vezetői nyilatkozat második tervezetét
december 31-i fordulónappal, legkésőbb január 10-ig küldi meg az igazoló hatóságnak és az audit hatóságnak.
(10) Az igazoló hatóság legkésőbb január 31-ig véglegesíti az éves elszámolást, majd átadja az audit hatóságnak, ezzel egy időben, ha az éves összefoglaló táblázataiban változást eredményez az új éves elszámolás tartalma, arról az irányító hatóságot tájékoztatja az éves összefoglalóba beillesztendő tábla megküldésével.
(11) Az irányító hatóság legkésőbb február 5-ig véglegesíti az éves összefoglalót és a vezetői nyilatkozatot.
(12) Az érintett intézmények az éves elszámolás dokumentumait az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74. cikk (4) bekezdése szerinti elektronikus adatcsere rendszerbe február 12-ig feltöltik.
(13) A feltöltött dokumentumokat az igazoló hatóság február 15-ig továbbítja az Európai Bizottság részére az elektronikus adatcsere rendszeren keresztül.
XXVI. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOK FELHASZNÁLÁSÁNAK ELLENŐRZÉSE
58. Az ellenőrzés jogosultja és kötelezettje
184. § (1) A támogatásra való jogosultságot és a támogatás felhasználását jogszabályban, a felhívásban, a támogatási szerződésben, a finanszírozási megállapodásban, - ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe, a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodásban -, illetve a végső kedvezményezettel megkötött szerződésben meghatározott szervek ellenőrizhetik. A kedvezményezett, a pénzügyi közvetítő, illetve a végső kedvezményezett köteles minden, az ellenőrzéshez szükséges felvilágosítást és egyéb segítséget megadni. Az ellenőrzések lefolytatására a támogatási döntés meghozatalától a támogatási szerződésből, a végső kedvezményezettel megkötött szerződésből, a finanszírozási megállapodásból, illetve a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodásból eredő kötelezettségek fennállásig kerülhet sor. Az ellenőrzések eredményéről a kedvezményezettet, a pénzügyi közvetítőt, illetve a végső kedvezményezettet értesíteni kell.
(2) Ha a kedvezményezett egyszeri elszámoló, az egyszeri záró kifizetési igénylést megelőzően a támogató kérésére bármikor köteles a projekt előrehaladásáról beszámolni az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott tartalommal. Ha a beszámolót el kell utasítani, az irányító hatóság köteles mérlegelni, fennáll-e szabálytalansági gyanú.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium éves ellenőrzési terv alapján és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter utasítására ellenőrzést végez a támogatások lebonyolításában részt vevő szervezeteknél, a kedvezményezetteknél, a pénzügyi közvetítőknél, illetve a végső kedvezményezetteknél, valamint ellenőrzötti minőségében koordinálja az egyes programok végrehajtására vonatkozó külső ellenőrzéseket, auditokat. Pénzügyi eszközök esetében az alapok alapját végrehajtó szervezet gondoskodik a kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel kiválasztott projektek megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről. Az ellenőrzésekre az irányító hatóságot is meg kell hívni.
(4) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter koordinálja a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagjai által vezetett minisztériumok - azok függetlenségének sérelme nélkül - uniós fejlesztési források felhasználásához kapcsolódó stratégiai és éves tervezését.
59. Belső ellenőrzés
185. § (1) Az irányító hatóságok, az igazoló hatóság, a közreműködő szervezetek és pénzügyi eszközök esetén az alapok alapját végrehajtó szervezet működésének belső ellenőrzését biztosítani kell. Az ellátandó belső ellenőrzési tevékenység tekintetében az Áht., valamint a költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló kormányrendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagjai által vezetett minisztériumok, a programok jóváhagyásától számított legfeljebb három hónapon belül megküldik belső ellenőrzési stratégiájukat az annak alapjául szolgáló kockázatelemzéssel együtt - a stratégia változását a változást követően haladéktalanul - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter részére.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szervezetek az általuk az európai uniós támogatások vonatkozásában lefolytatott belső ellenőrzések lezárt ellenőrzési jelentéseit az ellenőrzés lefolytatását követően haladéktalanul megküldik az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium és az igazoló hatóság részére.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott szervezetek európai uniós támogatásokra vonatkozó éves ellenőrzési tervezése - a függetlenség sérelme nélkül - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium koordinációjával valósul meg.
60. Ellenőrzési tervezés
186. § (1) Az audit hatóság az operatív program jóváhagyásától számított nyolc hónapon belül az Európai Bizottság által meghatározott módszertan alapján - az államháztartásért felelős miniszter véleményének kikérésével - programonként elkészíti az audit stratégiát, illetve - szükség esetén - annak módosítását. Az audit hatóság annak kérésére benyújtja az ellenőrzési stratégiát az Európai Bizottságnak. Ha az Európai Bizottság észrevételt tesz, az audit hatóság felülvizsgálja az ellenőrzési stratégiát a válaszadásra meghatározott időn belül és válaszát megküldi az Európai Bizottságnak.
(2) Az audit hatóság az Európai Bizottság által elfogadott program szintű ellenőrzési stratégiát az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium közreműködésével megküldi az irányító hatóság részére.
(3) Az audit hatóság 2016-tól 2024-ig évente felülvizsgálja az audit stratégiát.
187. § (1) A közreműködő szervezetek, az alapok alapját végrehajtó szervezet a finanszírozási megállapodásnak megfelelően és az igazoló hatóság belső ellenőrzési részlegei minden év november 15-ig, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja által vezetett minisztérium minden év december 31-ig megküldik a - pénzügyi eszközök esetén pénzügyi eszközök végrehajtására vonatkozó - éves ellenőrzési tervüket az annak alapjául szolgáló kockázatelemzéssel együtt az államháztartásért felelős miniszter részére. A közreműködő szervezetek és az alapok alapját végrehajtó szervezet az éves ellenőrzési tervüket minden év november 15-ig az irányító hatóság részére is megküldik. Az éves ellenőrzési terv változását haladéktalanul meg kell küldeni az államháztartásért felelős miniszter részére. A közreműködő szervezetek és az alapok alapját végrehajtó szervezet az éves ellenőrzési terv változását haladéktalanul megküldik az irányító hatóság részére is.
(2) Az audit hatóság az ellenőrzési stratégiában foglaltaknak megfelelően minden év február 28-ig elkészíti az éves ellenőrzési tervét, illetve - szükség esetén - annak módosítását, melyet tájékoztatásként megküld az államháztartásért felelős miniszter, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, valamint az irányító hatóság részére.
61. Rendszerellenőrzés
188. § (1) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 127. cikke szerinti rendszerellenőrzéseket éves rendszerességgel az audit hatóság végzi el.
(2) Az audit hatóság az (1) bekezdésben meghatározott rendszerellenőrzésekről készült ellenőrzési jelentést a jelentés lezárását követően haladéktalanul megküldi az Európai Bizottság, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, valamint az irányító és az igazoló hatóság részére.
62. A projektek mintavételes ellenőrzése
189. § (1) Az audit hatóság évente elvégzi az operatív programok esetén az igazoló hatóság által az előző számviteli évben az Európai Bizottság felé bejelentett költségek mintavételes ellenőrzését.
(2) Az audit hatóság részére korlátlan hozzáférést kell biztosítani a monitoring és információs rendszerben tárolt adatokhoz.
(3) Az audit hatóság a mintavételes ellenőrzésekről készült ellenőrzési jelentést a jelentés lezárását követően haladéktalanul megküldi az irányító hatóság, igazoló hatóság valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
63. Intézkedési tervekre vonatkozó különleges szabályok
190. § (1) Ha a jelentésben a szervezetre vonatkozó, intézkedést igénylő megállapítás, ajánlás vagy javaslat szerepel, az irányító hatóság, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, az igazoló hatóság, a közreműködő szervezet, az alapok alapját végrehajtó szervezet a finanszírozási megállapodásnak megfelelően, és a kedvezményezett köteles valamennyi vonatkozó, az európai uniós támogatások felhasználásával összefüggő ellenőrzési jelentés alapján a jelentés kézhezvételétől számított húsz napon belül intézkedési tervet készíteni. Az ellenőrzött szervezetek felelősek az intézkedési tervek végrehajtásáért, nyilvántartásáért, illetve a végrehajtás nyomon követéséért.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szervezetek vezetői gondoskodnak az intézkedési terveik - különös tekintettel a szabálytalanságok kezelésével kapcsolatos intézkedések - megvalósításának folyamatos nyomon követéséről, amelyről, minden év november 15-i zárónappal beszámolót készítenek és tizenöt napon belül tájékoztatják az audit hatóságot a megvalósítást alátámasztó dokumentumok mellékelésével.
64. Kapcsolattartás az Európai Bizottsággal és az Európai Számvevőszékkel
191. § (1) Az audit hatóság haladéktalanul tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert és az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, ha az Európai Bizottság felkéri az audit hatóságot ellenőrzés végzésére az Európai Bizottság számára.
(2) Az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék által tervezett ellenőrzésekről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter értesíti az ellenőrzendő szervezetet, az államháztartásért felelős minisztert, az igazoló hatóságot és az audit hatóságot. Az irányító hatóság - ha közvetlenül hozzá érkezik a megkeresés - haladéktalanul tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium - az audit hatóság tevékenységét érintő ellenőrzések kivételével - az uniós ellenőrzések teljes folyamatát koordinálja, az értesítő levél megérkezését megelőzően az auditorok ellenőrzésre való felkészülését segítő előzetes adatszolgáltatástól az intézkedési terv végrehajtásáig. A helyszíni ellenőrzések nyitó és záró megbeszélésén az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, az államháztartásért felelős miniszter, az irányító hatóság, az igazoló hatóság és az audit hatóság részt vehet.
(3) Az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék jelentés-tervezeteire készítendő választ és az azzal kapcsolatos szóbeli egyeztetések alapján kialakult tagállami álláspontot - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter koordinációjával - az ellenőrzött szervezetek és az érintett irányító hatóságok kötelesek az államháztartásért felelős miniszterrel, az igazoló hatósággal, az audit hatósággal előzetesen véleményeztetni, valamint a jelentés tervezetét és végleges változatát, valamint az annak alapján készült intézkedési tervet számukra a kézhezvételt követő hét napon belül megküldeni.
(4) Az Európai Bizottság és az Európai Számvevőszék ellenőrzéseiből eredő, költségvetési és átutalás igénylési dokumentációt érintő kötelezettségvállalást vagy önkorrekciós folyamatot - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter koordinációjával - az érintett irányító hatóság az államháztartásért felelős miniszterrel, az igazoló hatósággal és az audit hatósággal előzetesen egyezteti.
(5) Az irányító hatóság - az Európai Bizottság felé az egységes tagállami érdek képviseletének biztosítása céljából - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére jóváhagyásra megküldi az Európai Bizottság szerveivel tervezett formális és informális személyes találkozók célját és a képviselni javasolt álláspontot a találkozót megelőző öt munkanappal. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a tárgyalási álláspontra vonatkozó véleményéről, illetve a tárgyalási álláspont jóváhagyásáról legkésőbb a találkozó időpontját megelőző munkanapon tájékoztatja az irányító hatóságot.
(6) Az irányító hatóságok az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter útján kezdeményezhetik Magyarország Európai Unió mellett működő Állandó Képviseletének megkeresését, csatolva és részletesen bemutatva a megkeresés célját.
(7) Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 128. cikke szerinti egyeztetéseken az audit hatóság vesz részt.
XXVII. FEJEZET
A KÖZMŰBERUHÁZÁSOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
192. § (1) Közmű és hulladékkezelési közszolgáltatást érintő beruházások támogatásának feltétele, hogy a támogatással megvalósuló létesítmények, eszközök működtetését olyan gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: közszolgáltató) végezze, amelyet a támogatás kedvezményezettje, társulási formában működő kedvezményezett esetén a tagönkormányzatok vagy az általuk létrehozott tulajdonközösséget képviselő tagönkormányzat a vonatkozó európai uniós irányelveknek megfelelő eljárás lefolytatásával választ ki. A közszolgáltató kiválasztására irányuló eljárásra, valamint a közszolgáltatási jogviszony tartalmára a nemzeti vagyonról szóló törvény, a víziközmű-szolgáltatásról szóló 2011. évi CCIX. törvény (a továbbiakban: Vsztv.), a hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény, a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény, a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény, valamint az egyéb vonatkozó jogszabályok irányadók.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott közszolgáltatás ellátásának ellentételezésére az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat, valamint az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 2.) Korm. rendelet vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell.
(3) A kedvezményezett tájékoztatásul megküldi az irányító hatóság részére a közszolgáltató kiválasztásával vagy kijelölésével kapcsolatos dokumentumokat és az arra vonatkozó nyilatkozatot, hogy az abban foglalt adatok teljes körűek és a valóságnak megfelelnek.
(4) Ha a kedvezményezett döntése alapján a támogatással megvalósuló - ideértve a korszerűsítést is - közszolgáltatási célú eszközrendszer működtetésére irányuló önkormányzati közfeladat átadására a hozzá kapcsolódó vagyonkezelői jog egyidejű átengedésével (a továbbiakban együtt: vagyonkezelés) kerül sor, a vagyonkezelői jog átengedésére Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény, a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény, a Vsztv., továbbá a vonatkozó ágazati jogszabályok rendelkezéseit kell alkalmazni.
XXVII/A. FEJEZET
192/A-192/F. §
XXVIII. FEJEZET
MONITORING ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZER
193. § (1) E rendelet eljárási cselekményeinek hatékony és szabályszerű végrehajtásához szükséges - különösen a költségvetések nyilvántartása, a finanszírozás, az elszámolás az Európai Bizottsággal a költségigazolás, az ellenőrzések, a nyomon követés, a szabálytalanságok kezelése, a követeléskezelés, a számvitel adatcsoportokba tartozó - adatokat a monitoring rendelet szerint meghatározott módon és határidőben a monitoring és információs rendszerben kell rögzíteni.
(2) Ha a monitoring és információs rendszer egyes feladatok ellátását nem biztosítja, a projektek végrehajtásával összefüggően a monitoring és információs rendszerben el nem végezhető feladatok és kifizetések rendezésének dokumentálását az e rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek biztosítaniuk és utólagosan, a monitoring és információs rendszer (és az érintett funkció) rendelkezésre állását követően, haladéktalanul gondoskodniuk kell az adatok monitoring és információs rendszerben való teljes körű rögzítéséről.
(2a) Ha a monitoring és információs rendszer a hiánypótlásra nyitva álló határidő alatt a hiánypótlással összefüggő egyes feladatok ellátását nem biztosítja, az irányító hatóság a hiánypótlásra nyitva álló határidőt legfeljebb 5 nappal meghosszabbíthatja.
(3) Az 1. mellékletben meghatározott módon az átutalási megbízás kiállítása a monitoring és információs rendszeren kívül, elektronikus utalás nélkül is rendezhető, ha a monitoring és információs rendszer nem biztosítja az adott átutalási megbízás rögzítését. Ebben az esetben az e rendelet hatálya alá tartozó szervezeteknek biztosítaniuk kell a monitoring és információs rendszeren kívüli utalás dokumentálásának alátámasztását.
(4) Az Európai Unióval történő elszámolások benyújtása a monitoring és információs rendszerben teljes körűen rögzített adatok alapján, kizárólag a monitoring és információs rendszerben elkészített dokumentumokkal történhet.
(5) Az Európai Bizottság és az illetékes szervek felé történő bármely adatszolgáltatás - ha a kért adat a monitoring és információs rendszerben rögzítésre került - kizárólag a monitoring és információs rendszerben rögzített adatok alapján történhet.
(6) A (2) és (3) bekezdésben meghatározott, a feladatok papír alapon történő elvégzésének kötelezettsége vonatkozik az értesítési és tájékoztatási kötelezettségekre is.
(7) A monitoring és információs rendszerben rögzített adatokat a monitoring és információs rendszer üzemeltetője hetente - az adatok ellenőrzése után - leválogatja és továbbítja a kincstár által működtetett monitoring rendszerhez.
(8) A monitoring és információs rendszer üzemeltetője a rendelkezésére bocsátott köztartozási adatokat a részére történő átadását követő egy napon belül feldolgozza a monitoring és információs rendszerben.
194. § (1) A monitoring rendszer biztosítja a felhívások egységes felületen történő elérését, az eljárási cselekmények elektronikus úton történő bonyolítását, az adminisztratív teendők valós idejű elvégzését.
(2) A monitoring rendszer biztosítja a támogatást igénylők egyszeri regisztrációját, valamint valamennyi támogatást igénylő és kedvezményezett adatainak egységes nyilvántartását.
(3) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az általa működtetett webportálok és a monitoring rendszer fejlesztése, jogosultságkezelése, biztonságának megőrzése, üzemeltetése és használata tekintetében szabályzatokat alkot, melyeket a www.palyazat.gov.hu oldalon közzétesz.
(4) A (3) bekezdés szerint közzétett szabályzatok betartása minden, e rendelet hatálya alá tartozó szervezet számára kötelező.
195. § (1) A monitoring rendszer kapcsolódik és adatokat vesz át más közhiteles nyilvántartásokból, biztosítva a projektekkel kapcsolatos ellenőrzések elvégzéséhez, a monitoring és értékelési tevékenységhez, valamint a döntések meghozatalához szükséges adatok széles körének elérését, támogatva a támogatást igénylők és kedvezményezettek adatszolgáltatási kötelezettségeinek csökkentését és a bekért adatok körének minimalizálását.
(2) Ha a monitoring rendszerben rögzítendő adatok tekintetében hiányosság, vagy pontatlanság állapítható meg, a fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezetek haladéktalanul gondoskodnak az adatrögzítés pótlásáról, vagy az adatok javításáról.
(3) Ha az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a monitoring rendszerben rögzítendő adatok tekintetében hiányosságot, vagy pontatlanságot állapít meg, a fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezetek az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által egyedileg megszabott adatpótlási határidőn belül gondoskodnak az adatrögzítés pótlásáról, vagy az adatok javításáról.
(4) A monitoring rendszer üzemzavara esetén, az üzemzavar megszűnésekor a fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezetek a hiányzó adatokat haladéktalanul pótolják vagy gondoskodnak azok pótlásáról. Az üzemzavar időtartama alatt az e rendelet szerinti határidők szünetelnek. A határidők szüneteléséről, valamint az üzemzavar megszűnéséről a monitoring és információs rendszer üzemeltetője három munkanapon belül tájékoztatja az érintetteket.
(5) Ha a monitoring rendszerben új funkció kerül kialakításra, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a rendszert használó szervezetek bevonásával meghatározza a visszamenőlegesen pótlandó adatok körét. A fejlesztési források felhasználásáért felelős szervezetek az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által megszabott adatpótlási határidőn belül gondoskodik az adatok pótlásáról.
XXIX. FEJEZET
ELEKTRONIKUS KAPCSOLATTARTÁS ÉS DOKUMENTÁCIÓ
196. § A tagállam és a Bizottság között minden hivatalos információcsere az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 74. cikk (4) bekezdés szerinti elektronikus adatcsere-rendszeren keresztül történik.
197. § (1) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter gondoskodik a projektek megvalósítását támogató közvetlen és hozzáférhető kapcsolattartási lehetőségek biztosításáról és specializált ügyfélszolgálati rendszerek működtetéséről.
(2) Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 122. cikk (3) bekezdése szerinti elektronikus alkalmazást bocsát a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett rendelkezésére, a felhívásban és a támogatási szerződésben meghatározott kötelezettségei teljesítésére, melyet a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett köteles igénybe venni és ezen kötelezettségeit kizárólag elektronikus formában teljesíteni.
(3) Ha az elektronikus alkalmazáson keresztül történő közlés nem lehetséges, postai úton történő kézbesítésnek van helye.
(4) Ha a (2) bekezdés szerinti elektronikus alkalmazás jogi és infrastrukturális feltételei nem biztosítottak, de az irányító hatóság az e rendelet, a felhívás vagy a támogatási szerződés szerinti bejelentési, jelentéstételi, tájékoztatási kötelezettség, vagy igénylés teljesítéséhez formanyomtatványt bocsát rendelkezésre, a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett kizárólag a formanyomtatvány használatával tehet eleget az e rendeletben, a felhívásban és a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeinek.
(5) A (4) bekezdéstől eltérően, ha egyes adminisztratív kötelezettségek teljesítése során alátámasztó dokumentumok benyújtása szükséges, a kedvezményezett az irányító hatóság felé az elektronikus alkalmazáson keresztül jelezheti, hogy az alátámasztó dokumentumokat vagy azok egy részét - ideértve azok hiánypótlását és korrekcióját is - postai úton nyújtja be.
(6) Ha a kedvezményezett a későbbiekben újabb alátámasztó dokumentumokat kíván postai úton benyújtani, azt ismételten jeleznie kell az (5) bekezdés szerint.
(7) A (6) bekezdés szerinti postai benyújtás lehetőségét az irányító hatóság felhívásonként felfüggesztheti.
(8) Az elektronikus alkalmazásban használt elektronikus aláírások a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében hiteles aláírásnak minősülnek, kiváltják az ahhoz fűződő joghatásokat és bírósági eljárásokban bizonyítékként elfogadhatók.
(9) A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett rendelkezésére bocsátott elektronikus alkalmazást egyedi jelszóval kell védeni. A jelszó biztonságáért, a jelszó használatával az alkalmazásban elvégzett műveletekért a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett felelős.
198. § (1) Az elektronikus alkalmazás útján megküldött dokumentumot az átvétel visszaigazolásával kell kézbesítettnek tekinteni.
(2) A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló jogszabályban meghatározottakon túl hiteles kiadmánynak minősül az elektronikus alkalmazással meghozott automatizált egyedi döntésről szóló elektronikus tájékoztatás, ha azon a kiadmányozó szervezet neve, valamint az automatizált döntéshozatal ténye a kiadmányon egyértelműen feltüntetésre kerül.
(3) Ha a dokumentum elektronikus alkalmazáson keresztül történő átvételének visszaigazolása a küldés napját követő hét napon belül nem történik meg, a dokumentumot - az ellenkező bizonyításig - kézbesítettnek kell tekinteni.
(4) Postai úton történő kézbesítés esetén a küldeményt hivatalos iratként kell feladni és átvételének napján kell kézbesítettnek tekinteni.
(5) Ha a postai úton történő kézbesítés azért hiúsul meg, mert a címzett vagy meghatalmazottja úgy nyilatkozik, hogy a küldeményt nem veszi át, az értesítést a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni.
(6) Ha a postai úton kézbesített küldemény „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza, az értesítést - az ellenkező bizonyításig - a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő ötödik napon kézbesítettnek kell tekinteni.
(7) Az elektronikus alkalmazás útján megküldött tájékoztatást nyomtatott formában nem kell dokumentálni.
(8) Ha a cégbíróság a kedvezményezettel szemben az ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló eljárást megindítja, a támogatási szerződéstől történő elálló nyilatkozatot azon a napon kell kézbesítettnek tekinteni, amikor azt a cégbíróság átvette.
198/A. § (1)
(2) Az EMVA és ETHA forrásból származó támogatások esetén, ha a támogatást igénylőnek, illetve kedvezményezettnek meghatalmazottja van, az iratokat a meghatalmazott részére kell megküldeni. A támogatást igénylő, illetve kedvezményezett kérheti, hogy akkor is számára kerüljön kézbesítésre az irat, ha az ügyben meghatalmazottja van, kivéve az 57/B. § (6) bekezdése szerinti esetet.
(3) Az EMVA és ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén, ha a támogatást igénylőnek, illetve kedvezményezettnek több meghatalmazottja van, az iratokat az adott intézkedésben utoljára eljáró, hatályos képviseleti joggal rendelkező meghatalmazottnak kell kézbesíteni a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett egyidejű értesítésével.
199. § (1) A határidőbe nem számít bele a közlés, kézbesítés napja. A kedvezményezett részére rendelkezésre álló határidőkbe nem számítanak bele azok a napok, amikor a 197. § (3) bekezdés szerinti elektronikus alkalmazás meghibásodás miatt nem érhető el.
(2) Ha a határidő kezdőnapja nem munkanap, a határidő a következő munkanapon kezdődik.
(3) A hónapokban vagy években megállapított határidő azon a napon jár le, amely számánál fogva megfelel a kezdőnapnak, ha pedig ez a nap a lejárat hónapjában hiányzik, akkor a megállapított határidő a hónap utolsó napján jár le.
(4) Ha a határidő utolsó napja nem munkanap, a határidő a következő munkanapon jár le.
(5) Az elektronikus úton küldött dokumentum előterjesztésének időpontja a dokumentum elküldésének napja.
(6) A postai úton küldött dokumentum előterjesztésének időpontja a postára adás napja.
(7) A határidő elmulasztása vagy a késedelem jogkövetkezményei a határidő utolsó napjának elteltével állnak be.
(8) A határidőt kétség esetén megtartottnak kell tekinteni.
XXX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
65. Hatályba léptető rendelkezések
200. § (1) Ez a rendelet - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E rendelet 84. § (1) bekezdésének m) pontja és 205. §-a 2015. január 1-jén lép hatályba.
66. Átmeneti rendelkezések
201. § E rendeletnek az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakításával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelettel megállapított 123. § (3) bekezdését, 115. § (3) bekezdését és 1. mellékletét 2017. december 31-ig csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett szerv az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően vállalta. Ezen vállalás hiányában 2017. december 31-ig az érintett szerv vonatkozásában az elektronikus kapcsolattartásra e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
201/A. § Ha a 2014-2020 programozási időszakhoz kapcsolódó közbeszerzés tekintetében a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 39/B-40/A. §-a vagy 44. §-a alkalmazásának lett volna helye, de az eljárás megindítására vagy a szerződés módosítására a 2007-2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet és az egységes működési kézikönyvről szóló 547/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 203/2014. (VIII. 14.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően úgy került sor, hogy a 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 39/B-40/A. §-a vagy 44. §-a rendelkezéseit nem alkalmazták, a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a 109. § (1) bekezdése szerint utólagos ellenőrzésre köteles benyújtani az eljárás, illetve módosítás dokumentumait. Ebben az esetben a közbeszerzésekért felelős miniszter a folyamatban lévő közbeszerzési eljárásba megfigyelőt nem jelöl, és nem kerül sor a 106. § szerinti ellenőrzésre.
201/B. § (1) E rendeletnek a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 456/2020. (X. 20.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 456/2020. (X. 20.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseit a 456/2020. (X. 20.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti rendelkezések akkor is alkalmazhatóak, ha a 456/2020. (X. 20.) Korm. rendelet hatálybalépésekor a projekt célja teljesülésének elmaradása miatt a kedvezményezettet visszafizetésre kötelezték, feltéve, hogy az irányító hatóság azt a felhívást, amely keretéből való finanszírozásra a projekt áttérhetne, a 2014-2020 programozási időszakban meghirdeti.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben az irányító hatóság a visszakövetelés végrehajtását a támogatási szerződés 89/B. §-a szerinti módosításának vagy az új támogatási szerződés hatálybalépéséig felfüggeszti.
201/C. § Az a közszféra szervezet kedvezményezett, aki a minősített adatot, az ország alapvető biztonsági, nemzetbiztonsági érdekeit érintő vagy a különleges biztonsági intézkedést igénylő beszerzések sajátos szabályairól szóló 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet hatálya alá tartozó beszerzési eljárás eredményeként kötött szerződést, e szerződésben köteles biztosítani a szállító részére a szerződés - tartalékkeret nélküli - elszámolható összege 30%-ának megfelelő mértékű szállítói előleg igénylésének lehetőségét.
201/D. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet és az európai uniós forrásból finanszírozott egyes projektek költségnövekménye támogathatóságáról szóló 17/2017. (II. 1.) Korm. rendelet módosításáról szóló 139/2021. (III. 23.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 139/2021. (III. 23.) Korm. rendelet] megállapított 87. § (1) bekezdés c) pont cc) alpontját a 139/2021. (III. 23.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
201/E. § Az egyes kormányrendeleteknek a Magyarország 2016. évi központi költségvetésének megalapozásával összefüggő módosításáról szóló 175/2015. (VII. 7.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 2. mellékletben foglalt táblázat E:8, E:32 és F:32 mezőjét a Módr. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
201/F. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 42/2016. (III. 9.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 42/2016. (III. 9.) Korm. rendelet] megállapított 115. § (2a) bekezdését, 115/A. § (6) bekezdését, 116. § (2) bekezdését, 117. § (7) bekezdését, 1. melléklet 101.1., 104.1. és 104.2. pontját a 42/2016. (III. 9.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és
ba) a 42/2016. (III. 9.) Korm. rendelet, továbbá
bb) a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet]
hatálybalépésekor is folyamatban lévő eljárásokra
is alkalmazni kell.
201/G. § (1) A 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseket - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra
is alkalmazni kell.
(2) A 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel megállapított 52. § (2) bekezdését csak a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését követően minőségbiztosítás céljából az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére megküldött módosított felhívásokra és közleményekre kell alkalmazni.
(3) A 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel megállapított 62. § (2) bekezdés f) pontját és (3) bekezdését csak a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 21. §-a hatálybalépését követően minőségbiztosítás céljából az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére megküldött új felhívásokra kell alkalmazni.
(4) A 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel megállapított 68. § (5) bekezdését, 70/A. és 70/B. §-t a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megkezdett tartalmi értékelésekre kell alkalmazni.
(5) A 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezések alapján szükségessé váló felhívásmódosításokról az irányító hatóságoknak közlemény formájában kell gondoskodniuk a 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül.
201/H. § (1) A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet, és a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 98/2016. (V. 13.) Korm. rendelet módosításáról szóló 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra
is alkalmazni kell.
(2) A 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelettel megállapított 46. § (1b) bekezdését a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra nem kell alkalmazni,
b) megkezdett és a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra alkalmazni kell,
c) már benyújtott, de támogatási szerződéssel vagy támogatói okirattal még nem rendelkező támogatási kérelmekre akként kell alkalmazni, hogy a Kormány egyedi hozzájárulását a támogatást igénylőnek a támogatási szerződés megkötése vagy a támogatói okirat kibocsátása előtt kell beszereznie.
(3) A 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelettel megállapított 118/A. § (6) és 119. § (5) bekezdését csak a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott szállítói előlegigénylésre kell alkalmazni.
(4) A 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított 77. § (6) bekezdését csak a 145/2016. (VI. 13.) Korm. rendelet 3. §-a hatálybalépését követően tett nyilatkozatokra kell alkalmazni.
201/I. § Az egyes fejlesztéspolitikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 347/2015. (XI. 20.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 347/2015. (XI. 20.) Korm. rendelet] megállapított 119. § (1) és (2) bekezdését, valamint az 1. melléklet 133.1., 134.2-134.5. és 252.1. pontját a 347/2015. (XI. 20.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett
aa) támogatási jogviszonyokra, és
ab) szállítóval létesített szerződéses jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és
ba) a 347/2015. (XI. 20.) Korm. rendelet, továbbá
bb) a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet]
hatálybalépéskor is folyamatban lévő közbeszerzési eljárásokra is alkalmazni kell.
201/J. § (1) A 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezéseket - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra
is alkalmazni kell.
(2) A 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelettel megállapított
a) 118/A. § (2a) bekezdését és az 1. melléklet 134.4. pontját csak a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését követően
aa) megindított közbeszerzési eljárásokra,
ab) igényelt szállítói előlegekre,
b) 118/A. § (5a) bekezdését csak a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését követően igényelt szállítói előlegekre
kell alkalmazni.
(3) A 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 2.4.1.9. pontját csak a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott támogatási kérelmekre kell alkalmazni.
(4) A 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelettel megállapított rendelkezések alapján szükségessé váló felhívás-módosításokról az irányító hatóságoknak közlemény formájában kell gondoskodniuk a 247/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését követő tíz napon belül.
201/K. § E rendeletnek a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 207/2021. (IV. 29.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 207/2021. (IV. 29.) Korm. rendelet] módosított rendelkezéseit a 207/2021. (IV. 29.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
201/L. § (1) A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet] megállapított 41/E. § (1) bekezdés d) pontját a 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett és a 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
(2) A 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelettel megállapított 89/A. §-t, 1. melléklet 62.1. pontját és 5. melléklet 3.3.6.4. pontját a 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően keletkezett támogatási jogviszonyokra is alkalmazni kell.
(3) A 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelettel megállapított 1. melléklet 25.3. pontját a 345/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megkezdett tartalmi értékelésekre kell alkalmazni.
201/M. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet és a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 478/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 478/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet] által megállapított rendelkezéseket a 478/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet hatálybalépését követően kezdeményezett ellenőrzésekre kell alkalmazni.
201/N. § Az EGT Finanszírozási Mechanizmus és a Norvég Finanszírozási Mechanizmus 2009-2014-es időszakának végrehajtási rendjéről szóló 326/2012. (XI. 16.) Korm. rendelet és a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 51/2017. (III. 20.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 51/2017. (III. 20.) Korm. rendelet] megállapított 129. § (1d) bekezdését az 51/2017. (III. 20.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és az 51/2017. (III. 20.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
201/O. § (1) Az egyes kormányrendeletek fejlesztéspolitikai tárgyú módosításáról szóló 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - a (2)-(4) bekezdésben meghatározott kivétellel - a 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokra
is alkalmazni kell.
(2) Az EMVA tekintetében a 2016. pénzügyi évre vonatkozó tanúsító szervi jelentésre a 28/B. §-nak a 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezését kell alkalmazni.
(3) A 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelettel megállapított 47. § (2) bekezdését a 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet hatálybalépését követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére a 48. § (2) bekezdése szerinti véleményezés céljából megküldött felhívásokra kell alkalmazni.
(4) A 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelettel megállapított 117/A. §-t a 24/2017. (II. 3.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott előlegigénylésekre kell alkalmazni.
201/P. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 67/2017. (III. 23.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 67/2017. (III. 23.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket a 67/2017. (III. 23.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett és a 67/2017. (III. 23.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
201/Q. § Az egyes kormányrendeletek fejlesztéspolitikai tárgyú módosításáról szóló 163/2017. (VI. 28.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 163/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket a 163/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 163/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
201/R. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet, továbbá az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 110/2016. (V. 25.) Korm. rendelet módosításáról szóló 328/2017. (XI. 8.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 328/2017. (XI. 8.) Korm. rendelet] megállapított 47. § (2) bekezdését és a 78. §-t a 328/2017. (XI. 8.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően megkezdett és a 328/2017. (XI. 8.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
201/S. § (1) A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet, továbbá az állami projektértékelői jogviszonyról, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról szóló 110/2016. (V. 25.) Korm. rendelet módosításáról szóló 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - a (2)-(4) bekezdésben foglalt kivétellel - a 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
(2) A 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelettel megállapított 118/A. § (2b) bekezdését a 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott előlegigénylések esetén kell alkalmazni.
(3) A 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelettel megállapított 124. § (1) bekezdését a 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott kifizetési igénylésekre kell alkalmazni.
(4) A 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelettel megállapított 149. § (3) bekezdését a 387/2017. (XII. 12.) Korm. rendelet hatálybalépését követő hónap 1. napjától kell alkalmazni.
201/T. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 397/2017. (XII. 13.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 397/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket a 397/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott előlegigénylésekre kell alkalmazni.
201/U. § (1) Az egyes fejlesztéspolitikai tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelettel megállapított 44. § (7) bekezdése kivételével, valamint a (2)-(4) bekezdésben foglalt kivétellel - az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
(2) Az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelettel megállapított 1. melléklet 134/B.1. pontját csak az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megindított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
(3) Az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelettel megállapított 1. melléklet 144.1. pont b) alpontját, 146.1. pont b) alpontját és 149.2. pont c) alpontját a 2017. december 31-ét követően a szállító (ajánlattevő) által az alvállalkozói részére teljesített kifizetéseken alapuló, az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet hatálybalépésekor is még folyamatban lévő kifizetésekre kell alkalmazni.
(4) Az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 3.7.3.2.1. pontját az 59/2018. (III. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott támogatási kérelmekre kell alkalmazni.
201/V. § (1) A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - a (2)-(7) bekezdésben foglalt kivétellel - a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
(2) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 87. § (1b)-(1f) bekezdését csak a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépését követően az FKB ülésére benyújtandó előterjesztésekre kell alkalmazni.
(3) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 104. § (1) bekezdését a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépésekor már folyamatban lévő ügyekben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az előírt 7 munkanapos határidőt a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépésétől kezdődően kell számítani.
(4) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 116. § (1a) bekezdés b) pontját, 116. § (2) bekezdés a) és b) pontját, valamint 117. § (7) bekezdését csak a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépését követően keletkezett támogatási jogviszonyokra kell alkalmazni.
(5) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 119. § (1) bekezdését, 1. melléklet 134/B.1. pontját, valamint 5. melléklet 3.7.3.2.1. pontját csak a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megindítandó közbeszerzési eljárásokra és beszerzésre irányuló eljárásokra kell alkalmazni.
(6) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 133. § (1a) bekezdését a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépésekor már folyamatban lévő ügyekben azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az előírt határidőt a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépésétől kezdődően kell számítani.
(7) A 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 2.3.2.5. és 2.3.2.5a. pontját csak a 160/2018. (IX. 7.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott kifizetési igénylésekre kell alkalmazni.
201/V. §
201/W. § E rendeletnek az ÁAFK Kr. 28. § (1) és (2) bekezdésével megállapított rendelkezéseit akkor kell alkalmazni, ha az adott szervezet vonatkozásában az ÁAFK Kr. 26. § (2) bekezdése az ÁAFK Kr. 5. §, 7. §, 8. § és 12-24. § rendelkezései alkalmazását elrendelte.
201/X. § (1) A nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások adatfeldolgozásának biztosításáról szóló 38/2011. (III. 22.) Korm. rendelet, valamint a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseket - a (2)-(5) bekezdésben foglalt kivétellel - a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépésekor még folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(2) A 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelettel megállapított 87. § (1) bekezdés c) pontját, (1c), (1g), valamint (1h) bekezdését a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését követően az FKB ülésére benyújtandó előterjesztésekre kell alkalmazni.
(3) A 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelettel megállapított 96. § (1) bekezdés b) pontját a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megkezdett közbeszerzési ellenőrzésekre kell alkalmazni.
(4) A 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelettel megállapított 128. § (3) bekezdését a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését követően keletkezett támogatási jogviszonyokra kell alkalmazni.
(5) Ha a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a közbeszerzési dokumentumok közbeszerzésekért felelős miniszter általi ellenőrzésének kezdeményezésével egyidejűleg megindította a közbeszerzési eljárást, és a közbeszerzési ellenőrzés a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépése napján még folyamatban van, akkor e közbeszerzési ellenőrzésre e rendeletnek a 153/2019. (VI. 26.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
201/Y. § (1) E rendeletnek a 2007-2013 programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet, valamint a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet] megállapított rendelkezéseit - a (2)-(6) bekezdésben meghatározott kivétellel - a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően
a) keletkezett támogatási jogviszonyokra, valamint
b) megkezdett és a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásokban
is alkalmazni kell.
(2) E rendeletnek a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel megállapított 87. § (1) bekezdés c) pont cb) és cc) alpontját, 87. § (1) bekezdés i) pontját, valamint 87. § (1c) és (1g) bekezdését a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követően az FKB ülésére benyújtandó előterjesztésekre kell alkalmazni.
(3) E rendeletnek a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel megállapított 117. § (7) és (7c) bekezdését a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését megelőzően pénzügyileg teljesített költségek vonatkozásában akként kell alkalmazni, hogy a kifizetési igénylés benyújtására vonatkozó kötelezettséget a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követő tizenöt napon belül kell teljesíteni.
(4) E rendeletnek a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel megállapított 4. melléklet 1. pontjában foglalt táblázat B:96 mezőjét és 6. melléklet III.12.1.2.4. pontját a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követően kiállított munkáltatói igazolásokra kell alkalmazni.
(5) E rendeletnek a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 2.3.2.5. pontját a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követően benyújtott kifizetési igénylésekre kell alkalmazni.
(6) E rendeletnek a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 2.3.2.5b. pontját a 366/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet hatálybalépését követően megindított közbeszerzési eljárásokra kell alkalmazni.
201/Z. § (1) Az egyes fejlesztéspolitikai tárgyú kormányrendeletek egyes rendelkezéseinek veszélyhelyzet ideje alatt történő eltérő alkalmazásáról szóló 98/2020. (IV. 10.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 98/2020. (IV. 10.) Korm. rendelet] 11. §-a szerint benyújtott előlegigényléseket a 98/2020. (IV. 10.) Korm. rendelet 11. §-a szerint kell elbírálni.
(2) E rendeletnek a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelet] megállapított 116. § (2a) bekezdését a 2021. január 1-jét megelőzően benyújtott előlegigénylésekre kell alkalmazni.
(3) E rendeletnek a 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelettel megállapított 98. § (4) bekezdését, 99. § (1) bekezdését, valamint 109. § (1) és (1a) bekezdését a 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő közbeszerzési ellenőrzésekre is alkalmazni kell.
(4) E rendeletnek a 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelettel megállapított 5. melléklet 3.4.7. pontját a 293/2020. (VI. 17.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
201/ZA. § A 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet, valamint a 2014-2020 közötti programozási időszakban a Belső Biztonsági Alapból és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból származó támogatások felhasználásáról szóló 135/2015. (VI. 2.) Korm. rendelet módosításáról szóló 142/2021. (III. 24.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: 142/2021. (III. 24.) Korm. rendelet] megállapított 5. melléklet 3.12.4a. pontját a 142/2021. (III. 24.) Korm. rendelet hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
67. Az Európai Unió jogának való megfelelés
202. § Ez a rendelet
1. az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
2.
3. a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
4. a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
5. az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
6. az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
7. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
8. a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
8a. az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről szóló, 2014. március 3-i 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
9. az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
10. az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak az integrált igazgatási és kontrollrendszer, a vidékfejlesztési intézkedések és a kölcsönös megfeleltetés tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 17-i 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
10a. az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euró használata tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2014. március 11-i 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet,
11. az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
12. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek meghatározott információk Bizottsághoz való benyújtására használt minták tekintetében való végrehajtására, valamint a kedvezményezettek és az irányító hatóságok, az igazoló hatóságok, az audithatóságok és a közreműködő szervezetek közötti információcserére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2014. szeptember 22-i 1011/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet,
13. az előrehaladási jelentések mintája, a nagyprojektekre vonatkozó információk benyújtásának formátuma, a közös cselekvési terv mintája, a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája, a vezetői nyilatkozat, az auditstratégia, az auditvélemény és az éves kontrolljelentés mintája, a költség-haszon elemzés módszertana, valamint az 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazásában az európai területi együttműködési célkitűzésre vonatkozó végrehajtási jelentések mintája tekintetében az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. január 20-i (EU) 2015/207 bizottsági végrehajtási rendelet,
14. az Európai Tengerügyi és Halászati Alapról, valamint a 2328/2003/EK, a 861/2006/EK, az 1198/2006/EK és a 791/2007/EK tanácsi rendelet, valamint az 1255/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. május 15-i 508/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet,
15. az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) és az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) 2021-ben és 2022-ben nyújtandó támogatásokra vonatkozó egyes átmeneti rendelkezések megállapításáról és az 1305/2013/EU, az 1306/2013/EU és az 1307/2013/EU rendeletnek a források és a 2021-ben és 2022-ben való alkalmazás tekintetében, valamint az 1308/2013/EU rendeletnek a források és az ilyen támogatások 2021-re és 2022-re vonatkozó elosztása tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. december 23-i (EU) 2020/2220 európai parlamenti és tanácsi rendelet
végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
68. Módosító rendelkezések
203-204. §
205. §
206-208. §
1. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
EGYSÉGES MŰKÖDÉSI KÉZIKÖNYV
I. FEJEZET
A KÖLTSÉGVETÉSI TERVEZÉS
Tervezés
1.1. A forrásgazda a programok költségvetési előirányzatait e rendelet, az Áht., valamint az Ávr. előírásaival összhangban, az irányító hatóságok adatszolgáltatása alapján, velük egyeztetve tervezi meg.
1.2. A kifizetési tervezéshez szükséges információkat az irányító hatóságok évente, a külön körlevélben meghatározott időpontig, a tervezési köriratnak, tájékoztatónak megfelelően küldik meg az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére. Az irányító hatóság a kifizetési tervhez az alapok alapját végrehajtó szervezetet adatszolgáltatásra hívhatja fel.
1.3. A tervezéshez kapcsolódó szakértői tárgyalások és kötelező egyeztetések során a forrásgazda képviseletében - az irányító hatóságok bevonásával - az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter jár el. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az egyeztetések eredményeiről az irányító hatóságokat tájékoztatni köteles.
1.4. Az éves költségvetés tervezés a programok és az éves fejlesztési keretek pénzügyi táblázataira támaszkodik. A költségvetési tervezésnek az adott költségvetési évre pénzügyi kihatással rendelkező elfogadott éves fejlesztési keretekkel való összhangját biztosítani kell.
1.5. Az országos kihatású projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság a tervezés során tájékoztatja a VEKOP irányító hatóságot a várható kifizetésekről, mely alapján a VEKOP irányító hatóság az éves költségvetés tervezését előkészíti.
Kifizetési előrejelzések
2. A havi pénzforgalmi prognózisokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter koordinálásával, az irányító hatóságok készítik és küldik meg az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumnak.
2/A. Az országos kihatású projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság a havi pénzforgalmi tervezés során tájékoztatja a VEKOP irányító hatóságot a tárgyhavi tervezett kifizetés VEKOP forrás összegéről.
A kötelezettségvállalás
3.1. A kötelezettségvállalás az irányító hatóságnak a programok végrehajtása során fizetési kötelezettség vállalására irányuló írásos, a 34.4. pont és a 46.6. pont esetén minősített elektronikus aláírással végzett intézkedése. A kötelezettségvállalás annak a folyamatnak az eredménye, amikor az irányító hatóság az adott projektet támogatandónak ítélte és az ehhez szükséges forrás rendelkezésre állását biztosítja.
3.2. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésével az irányító hatóság pénzügyi ellenjegyzésre írásban kijelölt munkatársa meggyőződik a szükséges forrásrendelkezésre állásáról.
3.3. Ha az önerő kiegészítése más - a XIX. Uniós fejlesztések költségvetési fejezetből származó - forrásból történik, a kötelezettségvállaláshoz az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter pénzügyi ellenjegyzése is szükséges.
3.4. Országos kihatású projektek esetén az azok szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság vállal kötelezettséget az 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet alapján.
4.1-4.2.
A felhívások keretösszegének módosítása
5.1. A pénzügyi ellenjegyzésre írásban kijelölt munkatárs köteles meggyőződni arról, hogy az adott programnak a felhívást tartalmazó éves fejlesztési keretében az adott felhívásra vonatkozóan rendelkezésre áll a meghirdetni szándékozott keret.
5.2.
5.3. A felhívás keretösszegének módosítása során a 44., 52. és 53. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
A kötelezettségvállalás folyamata
6.1. Az irányító hatóság az elbírált támogatási kérelmek közül a támogathatónak tartott projektekre ad ki kötelezettségvállalást a döntési javaslaton.
6.2. A kötelezettségvállalás kiadásának feltétele, hogy a rendelkezésre álló keretösszeg és annak felhasználási ütemezése az éves fejlesztési keretben, valamint a monitoring és információs rendszerben rögzített legyen.
6.3. Az egyes felhívások vonatkozásában az éves ütemezésnek megfelelő keretösszeget az egyes irányító hatóságok ellenjegyzésre kijelölt pénzügyi munkatársa rögzíti, módosítja a monitoring és információs rendszerben. Az ehhez szükséges információt az irányító hatóság vezetője adja meg írásban.
6.4. A kötelezettségvállalás pénzügyi ellenjegyzésére kijelölt irányító hatóság munkatárs két napon belül meggyőződik arról, hogy a monitoring és információs rendszerben vezetett nyilvántartások alapján rendelkezésre áll a fedezet a támogatásra javasolt projektekre igényelt, elfogadott összegre az adott felhívásban meghirdetett kereten belül.
6.5. Ha a felhívás meghirdetett keretösszege elegendő a támogatásra javasolt projektek által igényelt összegre, akkor a pénzügyi ellenjegyzésre kijelölt irányító hatóság munkatárs megadja a pénzügyi ellenjegyzést.
6.6. Ha a felhívás meghirdetett keretösszege nem elegendő a támogatásra javasolt projektek által igényelt összegre, akkor a döntési javaslatban szereplő sorrendet figyelembe véve a keretösszegen felüli projektjavaslatokat forráshiány miatt el kell utasítani, vagy a felhívás keretösszegét módosítani kell e rendelet, illetve az egységes működési kézikönyv erre vonatkozó rendelkezéseinek figyelembe vételével.
6.7. A 6.6 pont szerinti módosított keret alapján a pénzügyi ellenjegyzésre kijelölt irányító hatóság munkatárs megadja a pénzügyi ellenjegyzést azokra a támogatási kérelmekre, amelyek összegigényére a döntési javaslat szerinti sorrendben van fedezet a felhívás kerete alapján.
6.8. A pénzügyi ellenjegyzést követően az ellenjegyző átadja a támogatásra javasolt támogatási kérelmeket tartalmazó döntési javaslatot az irányító hatóság kötelezettségvállalásra jogosult vezetőjének, aki a döntési javaslatot - a kiemelt projekt, valamint a 65. § (2) bekezdése alapján a Kormány támogató tartalmú előzetes állásfoglalásával rendelkező, hárommilliárd forintot meghaladó támogatási igényű projekt kivételével - megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, mint a XIX. Uniós fejlesztések költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője részére az 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §-a szerinti ellenjegyzés céljából.
6.9-6.12.
6.13. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter ellenjegyzését követően az irányító hatóság vezetője a 65. § (1) bekezdése szerint döntést hoz.
6.14.
6.15. Az irányító hatóság gondoskodik a korábban kiállított döntési javaslat módosításáról és a 6.4-6.8. pontban foglaltak figyelembevételével jár el, ha
a) az irányító hatóság által jóváhagyott döntést követően azzal a támogatást igénylővel, akire az irányító hatóság vezetője kedvező támogatási döntést hozott, nem jön létre támogatási szerződés,
b) a módosított keret alapján a forráshiány miatt korábban elutasított projekt támogatásra kerül, vagy
c) az irányító hatóság által jóváhagyott döntési javaslat szerinti kötelezettségvállalás összege változik.
II. FEJEZET
KIVÁLASZTÁSI ELJÁRÁSOK
A felhívás megküldésére vonatkozó szabályok a kiemelt kiválasztási eljárásrendben
7.1. Az irányító hatóság vezetője minden, az éves fejlesztési keretben nevesített projekthez projektmenedzsert jelölhet ki.
7.2. A projektmenedzser értesíti a támogatást igénylőt a felhívás ww w.palyazat.gov.hu oldalon történt közzétételéről.
7.3.
7.4-7.5.
Támogatási kérelem benyújtása
8.1. Az 57/B. § (4) bekezdés kivételével a támogatást igénylőnek a támogatási kérelmet a monitoring és információs rendszeren keresztül kell elkészítenie és lezárnia. A lezárt kérelemhez a monitoring és információs rendszer az elektronikusan elkészített és lezárt támogatási kérelem elektronikus benyújtását hitelesítő nyilatkozatot (továbbiakban nyilatkozat) generál a támogatást igénylő részére.
8.2. A támogatást igénylőnek a nyilatkozatot:
a) minősített elektronikus aláírással kell ellátnia, vagy
b) ki kell nyomtatnia, aláírással kell ellátnia és digitalizálnia kell, majd
a lezárt támogatási kérelemmel együtt az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint a monitoring és információs rendszeren keresztül elektronikusan kell benyújtania az irányító hatóság részére.
8.3. Ha a támogatást igénylő a nyilatkozatot nem minősített elektronikus aláírással látta el, a kinyomtatott és cégszerűen aláírt nyilatkozatot postai úton tértivevénnyel szintén be kell nyújtania az irányító hatóság részére a támogatási kérelem elektronikus úton történt benyújtásától számított három napon belül. Kiemelt projekt esetén a nyilatkozat benyújtása történhet személyesen is a felhívásban meghatározott módon. Ahol e rendelet cégszerű aláírásról rendelkezik, az ugyanazon szervezet részét képező támogató és támogatást igénylő vagy kedvezményezett esetén az irányító hatóság határozhatja meg a saját kezű, eredeti aláírás hitelességének igazolásához szükséges okiratok körét.
8.4. A támogatási kérelem benyújtásának időpontja a támogatási kérlelem és a nyilatkozat elektronikus úton történő együttes benyújtásának időpontja. A támogatási kérelem beérkezésének időpontja a támogatási kérlelem és a nyilatkozat elektronikus úton történő együttes beérkezésének időpontja.
8.5. A beérkezett támogatási kérelmet és a nyilatkozatot a monitoring és információs rendszer automatikusan iktatja és a támogatást igénylő részére visszajelzést küld a dokumentumok beérkezéséről és arról, hogy az intézményrendszer a támogatási kérelem jogosultsági vizsgálatát megkezdi.
8.6. Az 57/B. § (4) bekezdése szerinti esetben bármely benyújtott dokumentum beérkezésének tényét, tartalmát és annak időpontját a Központi Elektronikus Szolgáltató Rendszer (KR) által a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett, meghatalmazott igénybevétele esetén a meghatalmazott, kamarai meghatalmazott igénybevétele esetén a kamarai meghatalmazott ügyfélkapus értesítési tárhelyére küldött értesítés igazolja.
EMVA és ETHA támogatást igénylő, valamint kedvezményezett meghatalmazott útján történő eljárásának speciális szabályai
8/A.1. A meghatalmazást személyesen, postai úton vagy elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül kell benyújtani a kifizető ügynökség részére az eljárási cselekmény meghatalmazott általi elvégzését megelőzően, a kifizető ügynökség által rendszeresített papír alapú vagy elektronikus nyomtatványon.
8/A.2. Ha az eljárási cselekmény elvégzésekor a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett helyett és nevében meghatalmazottja jár el, akkor a meghatalmazott saját ügyfélkapuját használja az eljárási cselekmények elektronikus elvégzéséhez.
8/A.3. A meghatalmazott által a saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazást - a 8/A.7. pontban foglaltak kivételével - a meghatalmazásban szereplő eljárási cselekmény elvégzését megelőzően legalább öt nappal postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani a kifizető ügynökséghez. A meghatalmazást a kifizető ügynökség a papír alapú beérkezését követő három napon belül - a képviseleti jogosultság ellenőrzését követően - nyilvántartásba veszi. A 8/A.7. pontban foglaltak kivételével a meghatalmazott csak a postai úton vagy személyesen benyújtott meghatalmazás kifizető ügynökség általi nyilvántartásba vételét követően végezhet eljárási cselekményt.
8/A.4. A meghatalmazó által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott meghatalmazás a 8/A.3. pontban foglaltaktól eltérően a meghatalmazás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az irányító hatósággal és a kifizető ügynökséggel szemben.
8/A.5. A meghatalmazás megszüntetésének bejelentésére irányuló kérelem az erre a célra rendszeresített papír alapú vagy elektronikus nyomtatványon nyújtható be a kifizető ügynökséghez.
8/A.6. A meghatalmazott által saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott, a meghatalmazás megszüntetésének bejelentésére irányuló kérelmet az elektronikus benyújtást követő öt napon belül postai úton vagy személyesen is el kell juttatni a kifizető ügynökséghez. A postai úton vagy személyesen történő benyújtás hiányában a meghatalmazás megszüntetése az irányító hatóság és a kifizető ügynökség irányában nem hatályos.
8/A.7. Ha a meghatalmazott mellett a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett is rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel, akkor a meghatalmazott által ügyfélkapun benyújtott meghatalmazás, továbbá annak megszüntetése bejelentését a meghatalmazó elektronikusan, ügyfélkapun keresztül jóváhagyhatja. A meghatalmazó által jóváhagyott elektronikus meghatalmazás bejelentést vagy annak megszüntetését papír alapon nem kell eljuttatni a kifizető ügynökség részére, az a meghatalmazó általi jóváhagyás elektronikus beérkezésének időpontjában hatályossá válik az irányító hatósággal és a kifizető ügynökséggel szemben. Ha a meghatalmazó által az elektronikus jóváhagyás nem történik meg, akkor a meghatalmazás vagy megszüntetés bejelentését postai úton vagy személyesen is be kell nyújtani a kifizető ügynökség részére a 8/A.3. vagy a 8/A.6. pontban foglaltak szerint.
8/A.8. A kamarai meghatalmazás benyújtására, valamint a kamarai meghatalmazás megszüntetése bejelentésére - az e pontban és a 8/A.9-8/A.11. pontban foglalt eltérésekkel - a 8/A.1-8/A.7. pontban foglaltak az irányadók. A kamarai meghatalmazás benyújtására a 8/A.4. pont nem alkalmazható.
8/A.9. A kamarai meghatalmazást az eljárási cselekmény kamarai meghatalmazott általi elvégzését megelőzően a kifizető ügynökség által erre a célra rendszeresített elektronikus nyomtatványon, elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül kell benyújtania a kamarai meghatalmazottnak a kifizető ügynökséghez.
8/A.10. A kamarai meghatalmazott a saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott kamarai meghatalmazást az elektronikus benyújtást követő tizenkét napon belül papír alapon, postai úton vagy személyesen is köteles benyújtani a kifizető ügynökséghez. A papír alapú kamarai meghatalmazást mindkét fél köteles megőrizni. A kamarai meghatalmazott által a saját ügyfélkapuján keresztül benyújtott kamarai meghatalmazás az elektronikus beérkezése időpontjában hatályossá válik az irányító hatóságnál és a kifizető ügynökségnél folytatott eljárások esetén. Az elektronikusan benyújtott kamarai meghatalmazás papír alapú benyújtásáig a kamarai meghatalmazott a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett helyett és nevében eljárhat, de ha a kamarai meghatalmazott a kamarai meghatalmazást az elektronikus benyújtást követő tizenkét napon belül nem nyújtja be papír alapon is a kifizető ügynökséghez, a kamarai meghatalmazott által elvégzett eljárási cselekmények nem hatályosak. A kamarai meghatalmazást a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a kamarai meghatalmazott általi elektronikus benyújtást követő tizenkét napon belül jóváhagyhatja elektronikusan is, ha rendelkezik ügyfélkapus hozzáféréssel. Ebben az esetben nincs szükség papír alapú benyújtásra.
8/A.11. A kamarai meghatalmazott köteles a tartós távollétéről vagy munkaviszonya megszűnéséről - a távollét időtartama vagy a megszűnés időpontja pontos megjelölésével - a kifizető ügynökséget és a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet egyidejűleg értesíteni.
A postai úton benyújtott nyilatkozat érkeztetése és iktatása
9.1. Amennyiben a támogatást igénylő a nyilatkozatot nem minősített elektronikus aláírással látta el, és az eredeti dokumentumot postai úton benyújtotta, az irányító hatóság a nyilatkozat érkeztetése során
a) a nyilatkozatot tartalmazó küldeményt postai úton átveszi,
b) a küldeményt iktatja.
9.2. A beérkező nyilatkozat átvétele során az irányító hatóság ellenőrzi az ajánlati ragszámlistán és az egyéb csatolt postai formanyomtatványokon szereplő adatok (feladó neve, címe, a nyomtatvány száma), valamint a beérkezett küldeményen lévő adatok egyezőségét.
9.3. Ha az adatok megfelelnek, az irányító hatóság az ajánlati ragszámlistán aláírásával és lepecsételésével átveszi a küldeményt, továbbá a küldemény csomagolásán érkeztető pecséttel feltünteti a beérkezés dátumát.
9.4.
9.5.
9.6. A nyilatkozatot az irányító hatóság iktatja a monitoring és információs rendszerbe a korábban benyújtott támogatási kérelemhez.
9.7. Postai úton benyújtott nyilatkozat esetén az irányító hatóság jogosultsági feltételek vizsgálata során ellenőrzi, hogy a dokumentum az elektronikusan korábban benyújtott nyilatkozattal egyezik-e és határidőben került-e benyújtásra.
9.8. Amennyiben a dokumentum hibás, hiányos vagy a benyújtási határidőn belül nem kerül benyújtásra, vagy az elektronikusan korábban benyújtott nyilatkozattal nem egyezik, hiánypótlásnak nincs helye, az irányító hatóság a támogatási kérelmet elutasítja.
A projektmenedzser kijelölése
10.1. Az irányító hatóság vezetője - az EMVA kivételével - minden beérkezett támogatási kérelemhez projektmenedzsert jelöl ki, kivéve, ha a kijelölést a 7.1. pont alapján már elvégezte.
10.2.
A projektdosszié megnyitása
11.1. Az irányító hatóság minden beérkezett, a monitoring és információs rendszer által iktatott támogatási kérelemhez projektdossziét nyit, amely tartalmazza a támogatási kérelem előrehaladására vonatkozó olyan adatokat, dokumentumokat, amelyek a monitoring és információs rendszerből nem hívhatóak le, így különösen
a) a nyilatkozatot,
b) a beérkezett küldemény borítékját (ragszámmal),
c) a projekt életútja során a projektkiválasztáshoz, a szerződéskötéshez, a projektmegvalósításhoz és a finanszírozás megalapozásához kapcsolódó papír alapú dokumentumokat.
11.2. A Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett által benyújtott és az irányító hatóság által megküldött tájékoztató jellegű dokumentumokat elektronikus formátumban, az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint kell elérhetővé tenni. A projektkiválasztás, a szerződéskötés, a projektmegvalósítás fő lépéseit a monitoring és információs rendszer státuszrendszere tartalmazza.
Az irattárazás
12.1. Az irányító hatóság gondoskodik róla, hogy irattárazás céljára megfelelően kialakított és felszerelt, az anyagok szakszerű és biztonságos őrzésére alkalmas helyiségben a támogatási kérelemről való döntést követően elhelyezésre kerüljön a projektdosszié.
12.2.
Jogosultsági ellenőrzés
13.1. Az irányító hatóság a támogatási kérelem elektronikus beérkezését követően haladéktalanul lefolytatja a támogatási kérelmek jogosultsági ellenőrzését. A jogosultsági ellenőrzést az irányító hatóság a felhívásban szereplő hiánypótoltatható és nem hiánypótoltatható szempontok szerint, felhívásonként kialakított ellenőrzési lista alapján végzi.
13.2. A jogosultsági ellenőrzés során az irányító hatóság megvizsgálja, hogy a támogatási kérelem megfelel-e a felhívásban meghatározott és a következő nem hiánypótoltatható jogosultsági feltételeknek:
a) a támogatást igénylő által benyújtott nyilatkozat elektronikus és - elektronikus aláírás használatának kivételével - papír alapú példánya hiánytalan, hibátlan és határidőben benyújtásra került,
b) a támogatást igénylő átlátható szervezetnek minősül,
c)
d)
13.3. Amennyiben a támogatási kérelem a nem hiánypótoltatható jogosultsági feltételeknek nem felel meg, akkor a támogatási kérelmet további vizsgálat nélkül el kell utasítani, és erről a támogatást igénylőt az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint értesíteni kell.
13.4. Ha a támogatási kérelem a nem hiánypótoltatható jogosultsági feltételeknek megfelel, az irányító hatóság megvizsgálja, hogy a támogatási kérelem megfelel-e a felhívásban meghatározott hiánypótoltatható jogosultsági feltételeknek.
13.5. A jogosultság megállapítása érdekében az Országos Cégnyilvántartó és Céginformációs Rendszer (továbbiakban OCCR) adatbázis és a kincstár adatbázisa segítségével ellenőrizni kell a támogatást igénylő adatait. A vizsgálat során ellenőrizni kell a támogatási kérelem és az aktuálisan lekért adatok azonosságát és azt, hogy az esetleges eltérés érinti-e a támogatást igénylő jogosultságát.
13.6. Egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén - ha a felhívás másként nem rendelkezik - a jogosultsági ellenőrzés során alkalmazott szempontok nem hiánypótoltathatóak.
13.7.
Hiánypótlás a jogosultsági ellenőrzés során
14.1. Ha a támogatási kérelem nem felel meg a hiánypótoltatható jogosultsági feltételeknek, az irányító hatóság a 60. § (3) bekezdésében előírt szabályok betartásával
a) megfelelő határidő kitűzésével,
b) az összes hiány vagy hiba egyidejű megjelölése mellett,
c) az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint felszólítja a támogatást igénylőt a támogatási kérelmének kijavítására.
14.2. Hiánypótlás esetén az irányító hatóság döntési határideje a hiánypótlás kiküldésének napjától a hiánypótlás beérkezéséig nyugszik.
14.3.
14.4. A hiánypótlásra felszólító levélben csak egy hiánypótlási határidő adható meg. Ezen hiánypótlási határidőn belül az irányító hatóság lehetőséget adhat a támogatást igénylőnek írásbeli vagy szóbeli egyeztetésre a hiánypótláshoz szükséges kérdésekben.
14.5. Ha a jogosultsági szempont(ok)nak való megfelelés a hiánypótlás után sem állapítható meg, a támogatási kérelem elutasításra kerül, amiről az irányító hatóság a támogatást igénylőt a hiánypótlás ellenőrzését követően az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint értesíti.
14.5a. Ha az 57/C. § (6) bekezdése szerinti eljárás eredményeként az állapítható meg, hogy a támogatási kérelemben megjelölt támogatási alap egy része tekintetében jogosult a támogatást igénylő a támogatásra, a támogatási kérelem a jogosult rész tekintetében kerül további értékelésre.
14.6. Ha a program, az éves fejlesztési keret vagy jogszabály módosítása miatt, vagy más okból a felhívás módosul, és a módosítás a már benyújtott támogatási kérelmeket is érinti, az irányító hatóság korrekcióra biztosít lehetőséget a támogatást igénylőnek.
14.7. A korrekcióra a 14.1-14.4. pontot kell alkalmazni.
14.8. Ha a támogatást igénylő a korrekciót hibásan, hiányosan vagy a meghatározott határidőn belül nem nyújtja be, a támogatási kérelmet a rendelkezésre álló adatok alapján kell értékelni, vagy az irányító hatóság vezetője döntése értelmében újraértékelni.
A helyszíni szemle szabályai
15.1. A támogatási kérelem adatai helyénvalóságának ellenőrzése és a szabálytalanságok megelőzése érdekében a projektmegvalósítás tervezett helyszínének felkeresését (helyszíni szemle, EMVA forrásból származó támogatás esetén előzetes helyszíni szemle) lehet elrendelni.
15.2. Helyszíni szemlét a támogatási kérelem beérkezését követően a támogatási döntés meghozataláig bármikor el lehet rendelni.
15.3. Helyszíni szemle során a támogatási kérelem támogatására vonatkozó döntés meghozatalához szükséges információkat az irányító hatóság a projekt megvalósításának helyszínén gyűjti be.
15.4. Helyszíni szemlét az irányító hatóság vezetője rendelhet el.
15.5. Helyszíni szemle elrendelésére különösen akkor kerül sor, ha
a) a döntés előtt indokolt ellenőrizni a támogatási kérelemben feltüntetett egyes adatok helytállóságát, meg kell győződni azok valósságáról, és
b) a helyszíni szemle várhatóan alkalmas a feltüntetett adatok igazolására.
16. Helyszíni szemle elrendelése esetén - ha a helyszíni szemlét a tartalmi értékelés során vagy az azt megelőző időszakban rendeltek el - az értékelés nem zárható le a szemle eredményének megismerését és kiértékelését megelőzően. A helyszíni szemle jegyzőkönyvét az adott támogatási kérelem projektdossziéjához kell csatolni, ha az nem érhető el a monitoring és információs rendszerben.
17. A helyszíni szemle programját a helyszíni szemlét elrendelő által meghatározott szempontok szerint kell elkészíteni, oly módon, hogy a döntéshez szükséges információk a helyszíni szemle eredményeként rendelkezésre álljanak.
18.1. A helyszíni szemléről a támogatást igénylőt a szemle időpontját megelőzően legalább öt nappal az irányító hatóság értesíti a szemle időpontjának és céljainak, továbbá a helyszínen előkészítendő dokumentumok és információk megjelölésével.
18.2. A projektmenedzser vagy az irányító hatóság által kijelölt más személy a kiküldött levél másolatát a projektdossziéba lefűzi, ha az nem érhető el a monitoring és információs rendszerben.
19.1. A helyszíni szemlét EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott tevékenység esetén legalább 1 fő, egyéb esetben legalább két fő végzi, az irányító hatóság munkatársának részvételével. A helyszíni szemlét
a) az irányító hatóság munkatársa,
b) a külső szakértő,
c) az értékelő, illetve
d) az irányító hatóság vezetője által meghatalmazott egyéb személy
végezheti.
19.2. A helyszíni szemlét végzők személyét a szemlét elrendelő hagyja jóvá.
19.3. A helyszíni szemlét elrendelő biztosítja, hogy a szemlét végzők részletesen megismerjék az értékelés tárgyát képező javaslatok felhívását és a szemlét elrendelő specifikus kérdéseit.
19.4. A helyszíni szemlét az irányító hatóság vezetője által megbízólevéllel megbízott személyek végezhetik. A szemle megkezdése előtt a szemlét végzők a vizsgált projektre vonatkozóan összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tesznek.
20. A helyszíni szemle keretében a szemlét végző ellenőrzi legalább
a) a támogatási kérelemben szereplő információk helytállóságát,
b) a projekt megkezdésének időpontját,
c) a projekt megalapozottságát,
d) a helyszín alkalmasságát.
21. A helyszíni szemle eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni, mely tartalmazza
a) a vizsgált projekt megnevezését,
b) a helyszíni szemlét végző szervezet és személyek nevét,
c) a vizsgált szervezet nevét, címét, az ellenőrzés helyszínét, időpontját, időtartamát,
d) a helyszíni szemle során figyelembe vett ellenőrzési szempontokat,
e) a helyszíni szemle során átvizsgált bizonylatok, dokumentumok körét,
f) a szemlét végzők által másolatban átvett iratok, dokumentumok azonosítási adatait,
g) a helyszíni szemlét végzők által tett megállapításokat és a támogatást igénylő álláspontját a megállapításokkal kapcsolatban.
22. A helyszíni szemle jegyzőkönyvét a szemlét végzők aláírják és a jelenlévő támogatást igénylő, cégjegyzésre jogosult, vagy annak megbízott képviselője ellenjegyez. A helyszínen felvett - a támogatást igénylő észrevételeit is tartalmazó - írásos jegyzőkönyv egy másolati példányát a szemlét végző a támogatást igénylő részére átadja.
22/A.1. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott tevékenység esetén, ha az előzetes helyszíni szemle a támogatást igénylő közreműködése nélkül, külső vizsgálattal (szemrevételezéssel, méréssel) vagy távérzékeléssel elvégezhető, mellőzhető a szemléről történő tájékoztatás. Ebben az esetben a helyszíni szemle a támogatást igénylő vagy alkalmazottja, meghatalmazottja jelenléte nélkül is elvégezhető.
22/A.2. A 22/A.1. pont szerinti esetben a helyszíni szemlén felvett jegyzőkönyv másolatát - annak lezárását követő tizenöt napon belül - elektronikus kapcsolattartás esetén az ügyfélkapu rendszerén keresztül, egyéb esetben postai úton kell kézbesíteni a támogatást igénylő részére. A jegyzőkönyvre a támogatást igénylő a kézhezvételtől számított nyolc napon belül észrevételt tehet.
22/A.3. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott tevékenység esetén az előzetes helyszíni szemle jegyzőkönyve nem tartalmazza a 21. pont e) és f) alpontjában foglaltakat, ha a helyszíni szemle a támogatást igénylő közreműködése nélkül, külső vizsgálattal (szemrevételezéssel, méréssel) vagy távérzékeléssel elvégezhető.
22/A.4. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott tevékenység esetén a támogatást igénylőre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyv egy másolati példányát az ellenőr - ha az ehhez szükséges technikai feltételek adottak - köteles a támogatást igénylőnek a helyszínen átadni vagy azt részére a jegyzőkönyv lezárásától számított tizenöt napon belül megküldeni, amelyre a támogatást igénylő a jegyzőkönyv kézhezvételétől számított nyolc napon belül észrevételt tehet.
22/A.5. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott tevékenység esetén az eljárási határidőbe nem számít be a támogatást igénylő kiértesítésétől az ellenőrzés, illetve szemle befejezéséig eltelt idő, továbbá a helyszíni szemle jegyzőkönyvének a kedvezményezett részére történő átadásától vagy megküldésétől az észrevétel beérkezéséig tartó időtartam.
23. Ha a támogatást igénylő a helyszíni szemle lebonyolítását megtagadja, akadályozza, illetve a helyszíni szemlét végzőkkel nem működik együtt, a helyszíni szemlét végző tájékoztatja, hogy támogatási kérelme kizárásra kerül a további értékelésből. Ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell. A kizárásról a támogatási kérelmekről hozott döntés során az irányító hatóság vezetője dönt.
24. A helyszíni szemle jegyzőkönyvét a döntés-előkészítés során a döntés-előkészítésben részt vevő személyek részére rendelkezésre kell bocsátani, és a jegyzőkönyv tartalmát a döntés-előkészítés során figyelembe kell venni.
A tartalmi értékelés megkezdése és az értékelők kiválasztása
25.1. A jogosultsági szempontoknak megfelelő támogatási kérelmeket tartalmi értékelésre kell bocsátani. A tartalmi értékelés folyamata a támogatási kérelmek minőségének tartalmi értékelési szempontok alapján történő vizsgálatát és kiemelt kiválasztási eljárásrend, terület-, illetve állatlétszám-alapú támogatások esetén az értékelési szempontok alapján történő minősítését, standard és egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén az értékelési szempontok alapján történő minősítését, vagy - szakaszos döntéshozatal esetén - sorrendbe állítását foglalja magában.
25.2. Az irányító hatóság biztosítja, hogy az értékelést a megfelelő szakértelemmel rendelkező személyek végezzék. Az értékelőkkel szemben támasztott feltételeket az irányító hatóság felhívásonként meghatározhatja a szakpolitikai felelős egyetértésével.
25.3. A támogatási kérelmek értékelését az irányító hatóság vezetője döntésének megfelelő számú, általa kijelölt értékelő végzi. A kiemelt projekt értékelésére az irányító hatóság vezetője köteles legalább két értékelőt kijelölni.
25.4. Az értékelést az irányító hatóság munkatársa (a továbbiakban: belső értékelő) vagy megfelelő szakértelemmel rendelkező más személy (a továbbiakban: külső értékelő) végzi. Külső értékelő akkor vehető igénybe, ha az irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium alkalmazásában álló szakértő, illetve természetes személy külső szakértő esetén az irányító hatóság vezetője, egyéb esetben az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter előzetesen engedélyezte.
25.5. Az értékelők az adott felhívás vonatkozásában titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kötelesek tenni.
25.6. A 25.3. ponttól eltérően belső értékelő esetén nem szükséges az irányító hatóság vezetője általi felhívásonkénti egyedi kijelölés, ha a belső értékelő munkaköri leírása tartalmazza az értékelői feladatokat.
Értékelőkkel kapcsolatos szabályok
26.1. Az irányító hatóság köteles gondoskodni arról, hogy a támogatási kérelmek értékelésében részt vevő külső értékelő adatai a monitoring és információs rendszerben rögzítésre kerüljenek.
26.2. A külső értékelő monitoring és információs rendszerben történő rögzítését az irányító hatóság vezetőnek a monitoring és információs rendszerben jóvá kell hagynia.
26.3. Az irányító hatóság köteles gondoskodni az értékelők értékelendő támogatási kérelmekhez történő hozzárendeléséről vagy sorsolásáról. A hozzárendelést vagy sorsolást az irányító hatóság vezetője a monitoring és információs rendszerben hagyja jóvá.
26.4. Ha az irányító hatóság vezetője a támogatási kérelem újraértékelését rendelete el, az adott támogatási kérelemhez hozzárendelt új értékelőt az irányító hatóság vezetőnek a monitoring és információs rendszerben jóvá kell hagynia.
26.5. Az irányító hatóság vezetőjének a monitoring és információs rendszerben rendszeresen felül kell vizsgálnia a külső értékelők jóváhagyott státuszát és gondoskodnia kell a nem jóváhagyott státusszal rendelkező értékelők monitoring rendszerből való törléséről.
27.1. Külső értékelők esetén az irányító hatóság vezető által jóváhagyott értékelőkkel az irányító hatóság szerződést köt, ellenőrzi az érvényes titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot, annak megléte hiányában az adott felhívásra vonatkozó titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot kér az értékelőktől és a monitoring és információs rendszeren keresztül történő értékeléshez szükséges jelszót részükre eljuttatja.
27.2. Az értékelő által aláírt szerződés és az érvényes titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozat birtokában az irányító hatóság elektronikusan eljuttatja az értékelendő támogatási kérelmek listáját (a támogatást igénylők nevével és a támogatási kérelmek azonosító jelével), és hozzáférést biztosít az értékelőnek a monitoring és információs rendszerben az értékelendő támogatási kérelemhez.
Az értékelők felkészítése
28.1. Az irányító hatóság biztosítja, hogy az értékelők rendelkezzenek
a) a szükséges szaktudással rendelkező értékelők kiválasztása által a felhívás tárgyának megfelelő szakértelemmel és pénzügyi ismerettel,
b) a program, az éves fejlesztési keret és a felhívás tartalmának, eljárásrendjének ismeretével,
c) a vonatkozó jogszabályoknak az ismeretével,
d) az értékelési eljárás szabályainak, és részletes menetrendjének, szempontrendszerének ismeretével (különös tekintettel a pontozás módszereire, a pontok megítélésének részletes szempontjaira).
e) a monitoring és információs rendszer használatával kapcsolatos ismerettel.
28.2. Ha szükséges, az irányító hatóság biztosítja az értékelést végzők értékeléshez kapcsolódó képzését. Külső értékelők igénybevétele esetén az irányító hatóságnak minden felhívás első megjelenésekor felkészítést kell tartania az értékelés megkezdése előtt személyes egyeztetéssel vagy írásos formában. A külső értékelő aláírásával igazolja, hogy az értékelők felkészítésén részt vett.
29.1. Az értékelők felkészítése és képzése kiterjed
a) a program és a támogatási konstrukció szakmai célkitűzéseire és prioritásaira,
b) a program és a felhívás eljárásrendi vonatkozásaira,
c) az értékelési eljárás szabályaira és részletes menetrendjére, 
d) az értékelés szempontrendszerére,
e) a pontozás módszereire, a pontok megítélésének részletes szempontjaira (lehetőleg egy mintatámogatási kérelem közösen elvégzett pontozásának bemutatásával).
Az értékelő lap elkészítése
30.1. Az értékelést végző személy minden értékelendő támogatási kérelem vonatkozásában a felhívásban meghatározott értékelési szempontokat tartalmazó értékelőlapot tölt ki a monitoring és információs rendszerben.
30.2. Ha a külső értékelő elvégezte az értékelést, az elektronikus formátumú értékelőlapot lezárja a monitoring és információs rendszerben. Az irányító hatóság  ellenőrzi az értékelőlapok megfelelőségét és teljességét.
30.3. Ha az irányító hatóság az ellenőrzés során megállapítja, hogy az értékelőlap hibás, hiányos vagy nem egyértelmű információt tartalmaz, az értékelőlapot visszaküldi az értékelőnek és felhívja az értékelés kijavítására.
Az értékelő lap
31.1. Az értékelő lap tartalmazza
a) a támogatást igénylő és a projekt azonosításához szükséges adatokat,
b) az értékelési szempontok szerinti szöveges értékelést,
c) a felhívásban foglalt értékelési szempontrendszer szerinti értékelést,
d) az indoklással ellátott szakmai javaslatot a projekt változatlan tartalommal történő támogatására, csökkentett összköltséggel, csökkentett támogatással, illetve feltétellel történő támogatására vagy elutasítására,
e) támogatási javaslat esetén a támogatást igénylő által teljesítendő előfeltételek és azok teljesítési határidejének meghatározását, illetve a szükséges költségcsökkentés mértékét,
f) a helyszíni szemle lefolytatása esetén az erre vonatkozó tájékoztatást.
31.2.
31.3. Ha az értékelést több értékelő végzi, az értékelő lapokon szereplő pontszámokat az monitoring és információs rendszer az összesített értékelő táblázatban összesíti.
A tisztázó kérdés és szóbeli egyeztetés
32.1. Ha a támogatási kérelemben található információ nem egyértelmű, ellentmondásokat tartalmaz, az irányító hatóság egyszeri alkalommal a támogatást igénylőtől az értékeléshez szükséges információkat az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint bekéri. Az irányító hatóság gondoskodik arról, hogy a tisztázó kérdést és a kérdésre érkezett választ a támogatási kérelem értékelésében részt vevő minden értékelő megismerje.
32.2. Tisztázó kérdés esetén az irányító hatóság döntési határideje a tisztázó kérdés kiküldésének napjától a válasz beérkezése napjáig nyugszik.
32.3. Ha a támogatási kérelemben található információ nem egyértelmű - amennyiben erről a felhívás rendelkezik - a döntés-előkészítés érdekében az irányító hatóság szóbeli egyeztetési lehetőséget biztosíthat a támogatást igénylőnek.
32.4. A szóbeli egyeztetés célja, hogy az értékelés során a felhívásban szereplő céloknak koncepcionálisan megfelelt támogatási kérelmek minél jobb szakmai és formai minőséget érjenek el a támogatási döntés meghozataláig.
32.5. A szóbeli egyeztetésről emlékeztetőt kell készíteni, amit a támogatást igénylő és az irányító hatóság munkatársa is aláír.
32.6. A szóbeli egyeztetést az összeférhetetlenségi és titoktartási szabályok betartása mellett lehet végezni.
Az összesített értékelő táblázat
33.1. Az irányító hatóság a döntés meghozatalának előkészítése érdekében az összesített értékelő táblázatban az értékelt támogatási kérelmeket megjeleníti és - kiemelt kiválasztási eljárásrend, terület-, illetve állatlétszám-alapú támogatások kivételével - az értékelési szempontokra adott átlagpontszám vagy - annak rendelkezésre állása esetén - a javasolt pontszám alapján sorba rendezi. A javasolt pontszám az irányító hatóság egyes támogatási kérelmekkel kapcsolatos szakmai javaslata, valamint a 70/A. § (2) bekezdése szerinti minőség-ellenőrzés eredménye alapján kerül meghatározásra.
33.2. Az összesített értékelő táblázat tartalmazza többek között a döntésre előterjesztendő támogatási kérelmek listáját, a támogatási kérelmekre vonatkozó alapadatokat, legalább támogatásra javasolt és elutasításra javasolt bontásban.
Döntéshozatal egyszerűsített kiválasztási eljárásrendben
34.1. Egyszerűsített kiválasztási eljárásrend esetén az összesített értékelő táblázat alapján az irányító hatóság vezetője dönt a támogatási kérelem támogatásáról vagy csökkentett összköltséggel, csökkentett mértékkel, illetve feltétellel történő támogatásáról vagy elutasításáról.
34.2. Az irányító hatóság vezetője a támogatási kérelemről a monitoring és információs rendszeren keresztül dönt. Ha a döntés nem egyezik meg az összesített értékelő táblázatban található döntési javaslattal, csökkentett összköltséggel, mértékkel, támogatási alappal, feltétellel történő támogatásról, vagy elutasításról szól, az irányító hatóság vezetőjének a döntést indokolnia kell.
34.3. Ha a 34.2. pont szerinti döntés nem lehetséges, akkor az irányító hatóság vezető
a) a döntési javaslattal való egyetértése esetén a nyomtatott formátumú összesített értékelő táblázat aláírásával, vagy
b) a döntési javaslattal való egyet nem értése esetén a nyomtatott formátumú összesített értékelő táblázatra való rájegyzéssel és a táblázat aláírásával dönt.
34.4. A döntéshozatal során az irányító hatóság vezetője - nyomtatott formában aláírással, egyébként elektronikus jóváhagyással - megteszi a kötelezettségvállalást.
35.1. Ha az adott támogatási kérelem megfelelt a támogathatósághoz szükséges minimális követelményeknek, de forráshiány miatt nem támogatható, vagy az adott területi egységen belül a felhívás alapján csak a legmagasabb pontszámot elérő projekt támogatható, az irányító hatóság tartaléklistát képezhet.
35.2. A tartaléklista hosszát az irányító hatóság határozza meg, figyelembe véve a támogatási kérelmek és a támogatási kérelemben megjelölt célcsoport igényeit, illetve a területi egységen belül támogatott projekt megvalósításának előrehaladását. Ha az adott felhívás keretében további forrás kiosztására nyílik lehetőség, illetve a területi egységen belül támogatott projekt megvalósítása meghiúsul, támogatást elsődlegesen az e listán szereplő támogatási kérelmek kaphatnak.
35.3. A tartaléklista megszűntetéséről az irányító hatóság vezetője dönt. A tartaléklista addig az időpontig tartható fenn, amíg a listán szereplő támogatási kérelmek tervezett megvalósítási időszaka összhangban van a programozási időszak finanszírozására vonatkozó uniós jogszabályi előírásokkal, és reális esély van további forráskiosztásra az adott felhívás vonatkozásában.
35.4. A tartaléklista megszüntetéséről a tartaléklistán szereplő támogatást igénylőket a megszűntetéstől számított tíz napon belül tájékoztatni kell.
Döntési javaslat elkészítése döntés-előkészítő bizottság felállításával
36.1. Az irányító hatóság a 64. § betartásával a támogatási kérelemről születő döntés megalapozására döntés-előkészítő bizottságot állíthat fel.
36.2. A döntés-előkészítő bizottság elnökét az irányító hatóság vezetője jelöli, tagjait és a megfigyelőket az irányító hatóság vezetője kéri fel. A döntés-előkészítő bizottság elnöke lehet az irányító hatóság vezetője, vagy az irányító hatóság vezetője által kijelölt más személy.
36.3. Az irányító hatóság vezetőjének felkérése alapján a döntés-előkészítő bizottságba tagot jelölhet
a) a szakpolitikai felelős,
b) az irányító hatóság,
c) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter,
d) területi kiválasztási eljárásrendben történő döntéshozatal esetén a területi szereplő közgyűlése vagy kijelölt bizottsága.
36.4. A döntés-előkészítő bizottság munkájában részt vesz az irányító hatóság vezetője által felkért és az irányító hatóság vezetője által meghatározott számú szakértő, aki az adott döntés-előkészítő bizottsági ülésen elbírált támogatási kérelmeknek megfelelő szakértelemmel rendelkezik.
36.5. A döntés-előkészítő bizottságba megfigyelőt jelölhet
a) a szakpolitikai felelős,
b) az irányító hatóság,
c) az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter,
d) területi kiválasztási eljárásrendben történő döntéshozatal esetén a területi szereplő közgyűlése vagy kijelölt bizottsága.
36.5a. Területi kiválasztási eljárásrendben történő döntéshozatal esetén a megyei fejlesztési biztos megfigyelőként részt vehet a döntés-előkészítő bizottság ülésén.
36.6. A jelölést a jelölő szervezetek írásban juttatják el az irányító hatóság vezetőjéhez.
36.7. A döntés-előkészítő bizottság munkájában az elnök és a tagok szavazati joggal, a megfigyelők, szakértők és a titkár szavazati jog nélkül vesznek részt.
37.1. A tagok és megfigyelők személyét - a megyei fejlesztési biztos kivételével - az irányító hatóság vezetője írásban hagyja jóvá.
37.2. Az irányító hatóság vezetője a tag vagy megfigyelő jelölését indoklással elutasíthatja. Elutasítás esetén a jelölő szervezet másik személyt jelöl.
38.1. A döntés-előkészítő bizottság ülésén szükség szerint részt vesz a tartalmi értékelést végző értékelő, aki szükség esetén kiegészítő tájékoztatást ad, vagy részletezi az értékelő lapban foglaltak indokait, de a döntésben nem vesz részt.
39. A döntés-előkészítő bizottság munkáját az irányító hatóság vezetője által elfogadott ügyrend szabályozza.
A döntés-előkészítő bizottsági ülés megszervezésének és lefolytatásának szabályai
40.1. A döntés-előkészítő bizottság titkársági feladatait az irányító hatóság látja el.
40.2. A döntés-előkészítő bizottság titkára elkészíti és az ülés előtt legalább három nappal postai vagy elektronikus úton megküldi, vagy hozzáférhetővé teszi a döntés-előkészítő bizottság tagjai és megfigyelői számára legalább:
a) a meghívó levelet,
b) a titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot és szükség esetén vagyonnyilatkozatot,
c) a bírálatra előterjesztendő támogatási kérelmek értékelő lapjai alapján elkészített, monitoring és információs rendszerből generált összesített értékelő táblázatot,
d) a bírálatra előterjesztendő támogatási kérelmek értékelő lapjait,
e) a bizottsági ülésen történő hangfelvétel készítéséhez hozzájáruló nyilatkozatot.
40.3. Titoktartási, összeférhetetlenségi és hangfelvétel készítéséhez hozzájáruló nyilatkozatot naptári évente, felhívásonként csak egyszer, az első olyan döntés-előkészítő bizottsági ülésen való részvétel előtt kell megtenni, melyen a döntés-előkészítő bizottság tagja, illetve megfigyelője részt vesz. Az aláírt nyilatkozat az év minden további döntés- előkészítő bizottsági ülésére is vonatkozik, melyen a tag, illetve a megfigyelő részt vesz.
40.4. A döntés-előkészítő bizottság ülésének lebonyolításához szükséges technikai feltételek biztosításáról az irányító hatóság gondoskodik.
41.1. A döntés-előkészítő bizottság ülésére a titkár biztosítja a következő dokumentumok rendelkezésre állását:
a) a döntés-előkészítő bizottság ügyrendje,
b) a kitöltetlen titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozat (bizottsági tag helyettesítése esetére),
c) bizottsági ülésen történő hangfelvétel készítéséhez hozzájáruló nyilatkozat (bizottsági tag helyettesítése esetére),
d) a vonatkozó jogszabályok (elektronikus vagy nyomtatott formában),
e) a bírálatra előterjesztett támogatási kérelmek
f) hangfelvétel elkészítéséhez szükséges eszközök,
g) jelenléti ív,
h) a bírálatra előterjesztendő támogatási kérelmek listája (monitoring és információs rendszerből generált összesített értékelő táblázat),
i) a bírálatra előterjesztendő támogatási kérelmek értékelő lapjai.
41.2. A titkár a monitoring és információs rendszer segítségével biztosítja, hogy a bizottsági tagok az ülés előtt illetve az ülés alatt a támogatási kérelmeket és mellékleteiket megtekinthessék.
41.3. Az irányító hatóság lehetővé teheti, hogy a támogatási kérelmek vonatkozásában a döntés-előkészítő bizottság a monitoring és információs rendszeren keresztül vagy írásban tegyen döntési javaslatot.
42.1. A döntés-előkészítő bizottság elnöke és tagjai legkésőbb a döntés-előkészítő bizottság első ülésén benyújtják az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló törvény szerint megtett vagyonnyilatkozatuk leadásáról szóló igazolást a döntés-előkészítő bizottság titkára részére.
42.2. A döntés-előkészítő bizottsági ülés megkezdésekor a titkár:
a) a jelenléti ívet a jelenlévőkkel aláíratja,
b) ellenőrzi, hogy a bizottsági tagok, helyettesítő személyek
a. a titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot, és
b. a bizottsági ülésen történő hangfelvétel készítéséhez hozzájáruló nyilatkozatot szabályszerűen kitöltötték-e,
c) ellenőrzi, hogy a döntés-előkészítő bizottság elnöke és tagjai benyújtották-e a vagyonnyilatkozatuk leadásáról kiállított átvételi elismervény másolatát,
d) ellenőrzi, hogy a döntés-előkészítő bizottság tagjának távolléte esetében a tagot helyettesítő személy póttagként előzetesen kijelölésre került-e,
e) az aláírt jelenléti ív alapján segíti a döntés-előkészítő bizottság elnökét annak ellenőrzésében, hogy a döntés-előkészítő bizottság határozatképes-e.
42.3. A monitoring és információs rendszeren keresztül vagy írásban történő javaslattétel esetén a titkár előzetesen ellenőrzi, hogy
a) a bizottsági tagok, helyettesítő személyek titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozatot szabályszerűen kitöltötték-e, és
b) a döntés-előkészítő bizottság elnöke és tagjai benyújtották-e a vagyonnyilatkozatuk leadásáról kiállított átvételi elismervény másolatát.
42.4. A titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozat alá nem írása, illetve a vagyonnyilatkozat hiánya a döntés-előkészítő bizottságból történő azonnali kizárást eredményez.
42.5. Ha egy döntés-előkészítő bizottsági tag megszegi a 39. § szerinti összeférhetetlenségi szabályokat, kizárásra kerül a bírálásból, azonnal vissza kell vonulnia a döntés-előkészítő bizottságból és addigi szavazatai érvényüket vesztik.
A döntés-előkészítő bizottság döntési javaslata
43.1. A döntés-előkészítő bizottság minden tartalmilag értékelt projektet megvizsgál.
43.2. A döntés-előkészítő bizottság az értékelő lap(ok)ban foglalt javaslat(ok) és a tagjai által adott szavazatok alapján elrendelheti a támogatási kérelem újraértékelését vagy a következő döntési javaslatokat teheti:
a) támogatás,
b) támogatás csökkentett mértékkel,
c) támogatás csökkentett mértékkel és feltételekkel,
d) támogatás csökkentett összköltséggel,
e) támogatás csökkentett összköltséggel és feltételekkel,
f) támogatás csökkentett összköltséggel és mértékkel,
g) támogatás csökkentett összköltséggel mértékkel és feltételekkel,
h) támogatás feltételekkel,
i) elutasítás,
j) elutasítás forráshiány miatt,
k) elutasítás és tartaléklistára helyezés.
43.3. A döntés-előkészítő bizottság újraértékelést egyszer rendelhet el. Ha a döntés-előkészítő bizottság döntési javaslatában az összesített értékelő táblázatban rögzített javaslattal nem ért egyet vagy újraértékelést rendel el, döntését részletesen indokolni köteles.
44.1. Az irányító hatóság a döntés-előkészítő bizottság üléséről összesített értékelő táblázat formájában elkészíti a döntési javaslatot, amelyet emlékeztetővel egészíthet ki.
44.2. A döntés-előkészítő bizottság döntési javaslata a támogatásra és elutasításra javasolt támogatási kérelmek legfontosabb azonosító adatait tartalmazza:
a) támogatás esetén a támogatás összegét és arányát, valamint feltételekkel történő támogatás esetén a feltételeket,
b) az összköltség, a mérték vagy a támogatási alap csökkentése esetén a csökkentett összköltséget, mértéket vagy támogatási alapot, valamint feltételekkel történő támogatás esetén a támogatást igénylő által teljesítendő előfeltételeket és ezek részletes indoklását,
c) elutasítás esetén az elutasításra irányuló javaslatot, valamint annak részletes indoklását.
44.3. Az emlékeztető tartalmazza
a) az ülés helyét és időpontját, az emlékeztető készítésének időpontját,
b) a jelenlévő tagok és megfigyelők nevét és az őket delegáló szervezet megnevezését,
c) a határozatképességet,
d) a szavazatok arányát (támogatás, elutasítás, tartózkodás),
e) az esetleges összeférhetetlenség fennállását,
f) az értékelés legfontosabb megállapításait,
g) a döntéshozatal elősegítése célját szolgáló egyéb bizottsági döntéseket,
h) a bizottság bármely tagjának külön véleményét, ha azt a tag kéri,
i) az összesített értékelő táblázat készítőjének és az elnöknek a jóváhagyását, nyomtatott dokumentum esetében az aláírásait.
Döntéshozatal kiemelt és standard kiválasztási eljárásrendben
45. Az irányító hatóság vezetője a támogatási kérelmekről döntés-előkészítő bizottság felállítása esetén a döntés-előkészítő bizottság döntési javaslata és - ha készült - az emlékeztető, ha nem került sor döntés-előkészítő bizottság felállítására, egy vagy több értékelő lap és az irányító hatóság által összeállított összesített értékelő táblázat alapján dönt.
46.1. Az irányító hatóság vezetője a támogatási kérelmekről a következők szerint dönt:
a) támogatás,
b) támogatás, csökkentett mértékkel,
c) támogatás, csökkentett mértékkel és feltételekkel,
d) támogatás, csökkentett összköltséggel,
e) támogatás, csökkentett összköltséggel és feltételekkel,
f) támogatás, csökkentett összköltséggel és mértékkel,
g) támogatás, csökkentett összköltséggel mértékkel és feltételekkel,
h) támogatás, feltételekkel,
i) elutasítás,
j) elutasítás forráshiány miatt,
k) elutasítás és tartaléklistára helyezés,
l) Újraértékelés,
46.2. Amennyiben az irányító hatóság vezetője csökkentett összköltséggel, mértékkel, feltétellel történő támogatásról, elutasításról vagy újraértékelésről dönt, döntését részletesen, írásban indokolni köteles.
46.3. Az irányító hatóság vezetője a monitoring és információs rendszeren keresztül dönt.
46.4. Ha a 46.3. pont szerinti döntés nem lehetséges, akkor az irányító hatóság vezetője
a) a döntési javaslatban foglaltakkal történő egyetértése esetén a nyomtatott formátumú döntési javaslat aláírásával, vagy
b) az irányító hatóság felterjesztésében foglaltakkal történő egyet nem értése esetén
a. a nyomtatott formátumú döntési javaslatra való rájegyzéssel és annak aláírásával, vagy
b. a módosított döntési javaslat aláírásával
dönt.
46.5. Ha az irányító hatóság vezetője az irányító hatóság javaslatával, vagy döntés- előkészítő bizottság felállítása esetén a döntés-előkészítő bizottság javaslatával nem ért egyet, döntését indokolni köteles.
46.6. A döntéskor az irányító hatóság vezetője - nyomtatott formában aláírással, vagy elektronikus jóváhagyással - megteszi a kötelezettségvállalást.
47.1. Ha az adott támogatási kérelem megfelelt a támogathatósághoz szükséges minimális követelményeknek, de forráshiány miatt nem támogatható, az irányító hatóság tartaléklistát képezhet.
47.2. A tartaléklistán a 47.1. pont szerinti támogatási kérelmeket az értékelési szempontrendszer alapján megállapított sorrendben kell megjeleníteni. A tartaléklista szabályai megegyeznek az egyszerűsített eljárásrendi döntéshozatal 35.1-35.4. pontjaival.
48.1. A 65. § (2) bekezdése szerinti támogatási kérelmek esetén az irányító hatóság a döntés előtt összeállítja a támogatási kérelmet tartalmazó előterjesztést és megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
48.2. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az előterjesztést megküldi az FKB részére.
48.3. A támogatási kérelmet tartalmazó előterjesztésről az FKB javaslatára a Kormány állást foglal.
48.4. A 68. §-a szerinti döntési határidőbe az előterjesztésnek az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére történő megküldésétől a Kormány döntésének meghozataláig terjedő időtartam nem számít bele.
Az újraértékelés
49.1. Az újraértékelés folyamata megegyezik a 30.1.-48.4. pont szerinti eljárással.
49.2. Egyes támogatási kérelmek esetleges újraértékelése nem késleltetheti a többi támogatási kérelmekkel kapcsolatos döntéshozatalt.
49.3. A támogatási kérelmek újraértékelése esetén a tartalmi értékelést egy értékelő végzi, és a támogatási kérelmekről való döntést a 68. §-a szerinti határidőn belül meg kell hozni.
49.4. A kifogásnak helyt adó döntés értelmében lefolytatott újraértékelés során a támogatási kérelemről való döntést a kifogásnak helyt adó döntés meghozatalától számított harminc napon belül meg kell hozni.
A döntés rögzítése a monitoring és információs rendszerben
50. Az irányító hatóság az elbírált támogatási kérelmek listáját - a felhívás címét, a támogatást igénylő nevét, a projekt tárgyát, a projekt megvalósulásának helyszínét, a támogatás összegét és arányát, a döntés időpontját (év, hónap), a támogatási kérelem összpontszámát - a döntést követő egy napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
A támogatást igénylő értesítése a döntésről, a döntés közzététele
51.1. Az irányító hatóság a támogatási döntésről az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint értesíti a támogatást igénylőt. A Pályázati e-ügyintézés felületen történő értesítés a szerződés megkötésére vonatkozó álló határidőt nem keletkeztethet.
51.2. Az irányító hatóság támogató döntésről szóló részletes tájékoztatást és a támogatási szerződés tervezetét, támogatói okirat alkalmazása esetén az aláírt támogatói okiratot a döntés jóváhagyásától számított tíz napon belül az 54.1-74/B. pont és a 328.1-337.2. pont szerint küldi meg, kivéve, ha a döntés ellen kifogást nyújtottak be.
51.3. Az 51.2. ponttól eltérően EMVA és ETHA támogatás esetén támogatói okirat akkor is kiállításra kerül, ha csökkentett összköltséggel, támogatási összeggel vagy támogatási alappal támogatható a kérelem.
52.1. Az irányító hatóság az elutasító döntésről az Elektronikus kapcsolattartás fejezet szabályai szerint értesíti a támogatást igénylőt.
52.2. Az értesítő levél tartalmazza
a) a támogatási kérelem elutasításának részletes indoklását,
b) a kifogás benyújtásának lehetőségéről és módjáról való tájékoztatást.
A támogatást igénylő támogatáshalmozódás-vizsgálata
53.1. A döntés-előkészítési folyamat során a támogatási kérelem adatait a támogatási döntés meghozatalát megelőzően támogatáshalmozódás-vizsgálat céljából meg kell küldeni a Kincstár Monitoring Rendszer részére. A támogatás-halmozódás vizsgálatot a Kincstár Monitoring Rendszere által küldött válaszállomány, a támogatást igénylőnek a támogatási kérelem benyújtását megelőzően odaítélt, valamint igényelt csekély összegű (de minimis) támogatásokról szóló nyilatkozata, valamint a monitoring és információs rendszerben található adatok alapján kell elvégezni.
53.2. Ha a támogatáshalmozódás-vizsgálat során a támogatást igénylő nyilatkozatának adatai és a monitoring és információs rendszerben vagy a Kincstár Monitoring Rendszerben tárolt adatok között eltérés van, a támogatást igénylővel hiánypótlás vagy tisztázó kérdés keretében kell tisztázni az eltérés okát. A vizsgálat alapján a megítélhető támogatás összege a csekély összegű támogatásokra vonatkozó támogatáshalmozódási határértékeket nem lépheti túl. Amennyiben túllépi a támogatási összeg a támogatáshalmozódási határértéket, abban az esetben nem kaphat további támogatást.
53.3. Ha a támogatási kérelem benyújtása és a támogató döntés időpontja között hat hónapnál hosszabb idő telik el vagy a támogatást igénylő gazdálkodásában naptári évforduló történt, a vizsgálatot újból el kell végezni.
A pénzügyi közvetítő feladatai és felelőssége
53/A. Ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe, a pénzügyi közvetítő köteles
a) az alapok alapját végrehajtó szervezet által meghatározott nyilvántartási rendszert alkalmazni, amelyben ügyletei egyéb tevékenységeitől elkülönítetten kerülnek nyilvántartásra, adatai legalább naponta frissítésre kerülnek,
b) a pénzügyi eszköz végrehajtásához, koordinálásához, monitoringjához és ellenőrzéséhez szükséges adatokat, információkat az előre maghatározott adatszerkezetben, formátumban és meghatározott időszakra vonatkozóan az alapok alapját végrehajtó szervezet és az irányító hatóság részére megküldeni,
c) a hitel-portfoliójába tartozó hiteleket az általa kidolgozott kockázatvállalási szabályzat szerint folyamatosan minősíteni és az egyes hiteleket kockázati kategóriákba sorolni,
d) a kockázatvállalási szabályzata szerint minősített és kockázati kategóriákba sorolt ügyletek után céltartalékot képezni,
e) az alapok alapját végrehajtó szervezet által a közvetítői adatszolgáltatás alapján elkészített és elektronikus formában a pénzügyi közvetítő rendelkezésére bocsátott támogatástartalom-igazolást nyomtatott formában, annak kézhezvételét követően haladéktalanul a végső kedvezményezetteknek dokumentáltan átadni,
f) a pénzügyi eszköz végrehajtásával kapcsolatban valamennyi termékismertető, terméknépszerűsítő anyagán, illetve a pénzügyi eszköz keretében kínált termékeit megjelenítő elektronikus, illetve nyomtatott kommunikációs felületein az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által előírt arculati és kommunikációs elemeket feltüntetni, illetve használni, továbbá a meghatározott üzeneteket, illetve a támogatás forrására és mértékére vonatkozó információkat a kommunikációs anyagok szövegébe beleilleszteni,
g) a nyomtatott, vagy elektronikus formában előállított kommunikációs anyagokat előzetesen az irányító hatóság útján az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére jóváhagyásra benyújtani,
h) a g) pont szerinti jóváhagyást követően a pénzügyi eszköz keretében kínált termékeiről szóló kommunikációs anyagokat a honlapján közzétenni, továbbá az alapok alapját végrehajtó szervezet által meghatározott módon előállított kommunikációs és marketing-felületeken népszerűsíteni,
i) a támogatott projektek esetén ellenőrzési rendszert működtetni a projekt céljától való eltérő megvalósítások és csalások felderítése, megakadályozása céljából,
j) az ügyletek mögötti fedezetekről ügyletenként nyilvántartást vezeti,
k) a végső kedvezményezettekkel szembeni lejárt, kétes követeléseit nyilvántartani és az alapok alapját végrehajtó szervezet által meghatározott követeléskezelési tevékenységet ellátni,
l) a behajthatatlannak minősített követeléseiről havonta tájékoztatást adni az alapok alapját végrehajtó szervezet részére.
III. FEJEZET
A TÁMOGATÁSI JOGVISZONY
A támogatási szerződés megkötése
54.1. A támogatási jogviszony létrejötte érdekében a kedvezményezettel történő kapcsolattartás és a szükséges dokumentumok beküldése a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint történik. Az 56.1., 56.2. és 59.2. pontot az 56. § (3) bekezdése szerinti támogatási szerződésekre nem kell alkalmazni.
54.2. Ha a kedvezményezett a támogatási kérelmet minősített elektronikus aláírással ellátva nyújtotta be, a szerződő felek a támogatási szerződést is minősített elektronikus aláírással látják el. A támogatói okiratot minősített elektronikus aláírással kell aláírni.
55. Az 51.2. pont szerinti értesítés tartalmazza
a) a megítélt támogatás összegét,
b) csökkentett összköltségű támogatás esetén a projektjavaslat csökkentett összköltséggel való támogatásának részletes indoklását,
c) feltételes támogatás esetén a támogatást igénylő által teljesítendő előfeltételek meghatározását és a feltételek teljesítésének határidejét,
d) csökkentett összköltségű, illetve feltételekkel történő támogatás esetén a kifogás benyújtásának lehetőségéről és módjáról való tájékoztatást,
e) a projektjavaslatra vonatkozóan a döntésben foglaltakat,
f) - támogatói okirat kivételével - a szerződéskötéshez szükséges benyújtandó dokumentumok, igazolások felsorolását,
g) a 77. § (1) bekezdésében meghatározott azon dokumentumok felsorolását, melyeket a felhívás nem az első kifizetési kérelem benyújtásához ír elő,
h) az irányító hatóság részéről kijelölt kapcsolattartó nevét és elérhetőségét,
i) - támogatói okirat kivételével - a szerződéskötéshez szükséges dokumentumok és igazolások megküldésének határidejét, és a szerződés megkötésére rendelkezésre álló határidőt,
j) a 81. § (3) bekezdésében, és ha releváns a 80. § (3) bekezdés szerinti tájékoztatást,
k) a 80. § (2) és (3) bekezdésére történő utalást, ha az alkalmazásra kerül.
56.1. A 81. § (3) bekezdése szerinti határidő kezdete a támogatási döntésről szóló értesítésnek a Pályázati e-ügyintézés felületen történt átvételének napja.
56.2. A szerződéskötéshez az irányító hatóság kizárólag olyan dokumentumokat és igazolásokat kérhet be, melyeket a kedvezményezett a támogatás igénylésekor még nem nyújtott be, kivéve, ha azok tartalma módosult.
56.3. Ha a kedvezményezettől bekért adatok a monitoring és információs rendszer és a közigazgatásban lévő, hozzáférhető adatbázisok közti elektronikus adatkapcsolat útján is elérhetőek, ezen adatokat a kedvezményezettnek nem kell benyújtani. Ha a monitoring és információs rendszer és az adatbázisok közötti adatkapcsolat nem érhető el, úgy ezen adatokat a kedvezményezettől kell bekérni.
56.4.
57. A kedvezményezett által megküldött dokumentumok, igazolások megfelelőségét, valamint a támogatási kérelemben, a beküldött dokumentumokban és az igazolásokban szereplő adatok azonosságát, eltérés esetén a támogatást igénylő jogosultságát az irányító hatóság a monitoring és információs rendszer vonatkozó ellenőrzési listája alapján megvizsgálja.
58.1. Szerződéskötésre akkor kerülhet sor, ha a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok, igazolások a megadott határidőn belül hiánytalanul és hibátlanul rendelkezésre állnak és a kedvezményezett minden, a támogatási szerződés megkötéshez szükséges feltételt teljesített, kivéve, ha a 80. § (3) bekezdésének alkalmazására kerül sor.
58.2. A támogatási szerződés megkötésének napja az a nap, amikor az irányító hatóság mint támogató is aláírta vagy ellenjegyezte a támogatási szerződést. Ha a támogatási szerződést nem minősített elektronikus aláírással írták alá, a támogatási szerződést tíz napon belül szkennelve, pdf formátumban elérhetővé kell tenni a monitoring és információs rendszer Dokumentumtárban.
58.3. Nagyprojekt esetén, ha közreműködő szervezet kijelölésre került, és a támogatási szerződést a közreműködő szervezet írta alá, az irányító hatóság a támogatási szerződést a jóváhagyását igazoló ellenjegyzéssel látja el.
59.1. Ha támogatási szerződést nem minősített elektronikus aláírással írják alá, az irányító hatóság az aláírt támogatási szerződést a kedvezményezett részére a támogatási szerződés megkötéséhez szükséges dokumentumok beérkezésétől számított tíz napon belül a Pályázati e-ügyintézés felület rendelkezésre állása esetén is megküldi postai úton is.
59.2. Ha a kedvezményezett arról tájékoztatja az irányító hatóságot, hogy a támogató döntés ellenére nem valósítja meg a projektet és a támogatási szerződés megkötésétől visszalép, az irányító hatóság ennek tudomásulvételéről értesíti a kedvezményezettet.
59.3. Támogatás kizárólag hatályos támogatási szerződés alapján folyósítható.
60.1. A támogatási szerződés megkötése előtt az irányító hatóság helyszíni szemlét rendelhet el. Helyszíni szemle elrendelése esetén a szemle eredményének megismerését és kiértékelését megelőzően a szerződést nem lehet megkötni. A helyszíni szemle időtartama a szerződéskötésre rendelkezésre álló határidőt nem szakítja meg.
60.2. Helyszíni szemle elrendelésére különösen akkor kerülhet sor, ha
a) az irányító hatóság által hozott döntésben támasztott feltételeket a helyszínen kell ellenőrizni,
b) a szerződéskötési feltételek teljesülését a helyszínen kell ellenőrizni.
60.3. Az irányító hatóság értesíti a kedvezményezettet a helyszíni szemle időpontjáról és céljáról, a helyszínen megvizsgálandó dokumentumokról és információkról.
60.4. A helyszíni szemlét az irányító hatóság vezetője által megbízólevéllel megbízott személyek végezhetik. A helyszíni szemlét legalább két fő végezheti.
60.5. A helyszíni szemle megkezdése előtt a szemlét végzők kötelesek összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot tenni.
60.6. A helyszíni szemle eredményét jegyzőkönyvben kell rögzíteni, mely tartalmazza
a) a vizsgált projekt megnevezését,
b) a helyszíni szemlét végző szervezet és személyek nevét,
c) a vizsgált szervezet nevét, címét, az szemle helyszínét, időpontját, időtartamát,
d) a helyszíni szemle során figyelembe vett ellenőrzési szempontokat,
e) a helyszíni szemle során átvizsgált bizonylatok, dokumentumok körét,
f) a szemlét végzők által másolatban átvett iratok, dokumentumok azonosítási adatait,
g) a helyszíni szemlét végzők által tett megállapításokat és a támogatást igénylő álláspontját a megállapításokkal kapcsolatban.
60.7. A jegyzőkönyvet a szemlét végzők aláírják és a támogatást igénylő jelen lévő, cégjegyzésre jogosult, vagy annak megbízott képviselője ellenjegyzi. A helyszínen felvett - a támogatást igénylő észrevételeit is tartalmazó - írásos jegyzőkönyv egy másolati példányát a helyszíni szemlét végző a támogatást igénylő részére átadja.
60.8. Ha a támogatást igénylő a helyszíni szemle lebonyolítását megtagadja, akadályozza, illetve a helyszíni szemlét végzőkkel nem működik együtt, a helyszíni szemlét végző tájékoztatja, hogy az irányító hatóság visszavonhatja a támogatási döntést. Ennek tényét a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
A támogatási szerződés módosítása
61.1. Ha a kedvezményezett a 86. § (1) bekezdése szerint a támogatás feltételeinek változásáról értesíti az irányító hatóságot, az irányító hatóság
a) a bejelentést elfogadja, és a feltételeknek a nyilvántartásban történő átvezetéséről gondoskodik,
b) a bejelentést, ha több adat vonatkozásában tartalmaz változást, részben elfogadja, vagy
c) a bejelentést elutasítja,
d) a bejelentés alapján a támogatási szerződés módosítását kezdeményezi, vagy
e) a bejelentés alapján elállást, a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszakövetelését, vagy más szükséges eljárás lefolytatására irányuló intézkedést kezdeményez,
amelyről a bejelentés beérkezését követő 10 napon, terület-, illetve állatlétszám alapú támogatás esetén a KAP rendelet 74. cikke alapján végzett ellenőrzés lezárását követő harminc napon belül írásban, a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint értesíti a kedvezményezettet.
61.2. Ha a bejelentett változást a benyújtott dokumentumok nem teljes körűen támasztják alá, az irányító hatóság a változás bejelentéséhez kapcsolódóan megfelelő, de legfeljebb harminc napos határidő tűzésével automatikus értesítéssel a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint hiánypótlásra hívhatja fel a kedvezményezettet.
61.3. A hiánypótlás során a dokumentumokat a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint kell benyújtani.
61.4. Ha a hiánypótlási dokumentumok nem érkeznek be a megadott határidőre, vagy továbbra sem támasztják alá a változást, az irányító hatóság a bejelentést részben vagy egészben elutasítja.
61.5. A bejelentés elutasítása esetén az irányító hatóság kezdeményezi a szerződésszerű állapot helyreállítását, ha szükséges a szerződés módosítását, vagy a szerződés megszüntetését.
61.6. Ha a bejelentés alapján a támogatási szerződés módosítása szükséges, és a módosításra irányuló kérelmet és a szükséges dokumentumokat a kedvezményezett megfelelően nyújtotta be, és a módosítás a 86-89. §-ában, valamint e fejezetben foglaltaknak megfelel, a módosítási kérelem alapján az irányító hatóság gondoskodik a szerződésmódosítás szövegének elkészítéséről. A szerződés módosítása nem irányulhat az általános szerződési feltételek módosítására.
61.7. A módosítási kérelem elbíráláshoz külső szakértő is igénybe vehető, továbbá helyszíni ellenőrzés is elvégezhető.
61.8. A szerződésmódosítás tervezet irányító hatóság általi megküldésének határideje - ide nem számítva az esetleges hiánypótlás idejét - a módosítási kérelem beérkezésétől számított harminc nap, ha a KAP rendelet 74. cikke alapján végzett ellenőrzés lefolytatására kerül sor, az ellenőrzés lezárását követő harminc nap, amely határidőket az irányító hatóság egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.
61.9. Az irányító hatóság a szerződésmódosítás-tervezetet a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint megküldi a kedvezményezettnek.
61.10. A szerződésmódosítás a támogatási szerződéssel megegyező példányszámban készül.
61.11. Ha a támogatási szerződést az irányító hatóság ellenjegyezte, a szerződésmódosítást is ellenjegyzi.
61.12. A támogatási szerződés módosítása hatálybalépésének napja a módosítás irányító hatóság által történő aláírásának vagy ellenjegyzésének napja. Ha a támogatási szerződést nem minősített elektronikus aláírással írták alá, a támogatási szerződés módosítását tíz napon belül szkennelve, pdf formátumban elérhetővé kell tenni a monitoring és információs rendszer Dokumentumtárban.
61.13. Ha az irányító hatóság a támogatás feltételeinek változását észleli, kezdeményezi a megváltozott feltételek átvezetését, vagy felhívja a kedvezményezettet bejelentés benyújtására, az eltérések megfelelő, alátámasztó dokumentumokkal való tisztázására.
61.14. Ha a kedvezményezett a 61.13. pontban foglalt felhívásnak nem tesz eleget, vagy a szerződésmódosításhoz szükséges alátámasztó dokumentumokat a megadott határidőre nem küldi meg az irányító hatóság részére, az irányító hatóság kezdeményezi a szerződésszerű állapot helyreállítását, ha szükséges a szerződés módosítását, vagy a szerződés megszüntetését, illetve egyéb, a támogatási szerződésben rögzített jogkövetkezményeket is alkalmazhat.
A támogatási szerződés megszüntetése és megszűnése
62.1. A támogatási szerződés a teljesítést (beleértve az ellenőrzés-tűrési, valamint a dokumentum-megőrzési kötelezettséget is) megelőzően csak vis maior, lehetetlenülés, az irányító hatóság vagy a kedvezményezett általi - a támogatási szerződésben meghatározott esetekben és módon történő - elállás, közös megegyezéssel történő felbontás, a bíróság határozata vagy a 89/A. § szerinti esetben közös megegyezés alapján szűnik meg.
62.2. Ha e rendeletben, illetve a támogatási szerződésben meghatározott valamely elállási ok bekövetkezik és az irányító hatóság emiatt a szerződéstől eláll, az irányító hatóság az elállásról szóló nyilatkozatot hiteles elektronikus aláírással aláírt szerződés esetén elektronikus aláírással ellátva, egyébként - a Pályázati e-ügyintézés felület rendelkezésre állása esetén is - postai úton is megküldi a kedvezményezettnek.
62.3. Az elállás időpontja az elállásról szóló értesítés kedvezményezett részéről történő átvételének napja.
62.4. A támogatási szerződést felmondani nem lehet.
62.5. Ha a szerződéstől a kedvezményezett eláll, az irányító hatóság az elállás tényének tudomásul vételéről minősített elektronikus aláírással aláírt szerződés esetén hiteles elektronikus aláírással ellátva, egyébként - a Pályázati e-ügyintézés felületrendelkezésre állása esetén is - postai úton is értesíti a kedvezményezettet és egyúttal tájékoztatja az elállás jogi következményeiről. Ha a kedvezményezett az elállásról szóló nyilatkozatot a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül nyújtotta be, a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint fel kell szólítani a papír alapon történő benyújtásra.
A támogatói okirat
63.1. Egyszerűsített kiválasztási eljárás esetén, illetve, ha a felhívásban támogatói okirat kibocsátásáról rendelkeztek, az irányító hatóság minősített elektronikus aláírással ellátott támogatói okiratot bocsát ki.
63.2. A támogatási szerződésre vonatkozó alcímekben foglaltakat támogatói okirat alkalmazása esetén ezen alcímben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
63.3. Az 56.1, 58.1., 58.2., 59.1 pontok támogatói okirat esetén nem alkalmazandók.
63.4. Ha a támogatási jogviszony támogatói okirattal jön létre, és az egységes működési kézikönyv támogatási szerződést említ, azon támogatói okiratot is érteni kell. Ahol az egységes működési kézikönyv támogatási szerződéstől történő elállást említ, azon támogatói okirat esetében az irányító hatóság által történő elállás esetén a támogatói okirat visszavonását, kedvezményezett részéről történő elállás esetén támogatásról való lemondást kell érteni.
63.5. A támogatói okirat mellékletét képezik az adott felhívás keretében támogatást nyert kedvezményezettekre irányadó általános szerződési feltételek.
63.6. A támogatói okirat alkalmazása esetében a támogatást igénylő a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg nyilatkozik arról, hogy a vonatkozó jogszabályokban, a felhívásban, a támogatási kérelemben, és az általános szerződési feltételekben foglaltakat megismerte, és a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg a támogatás megítélése esetére kötelezettséget vállal az abban foglaltak betartására és a projekt végrehajtására. A támogatást igénylő ezen nyilatkozata ajánlatnak minősül, amelyhez a Ptk. 6:64. § alapján kötve van.
A projekttartalom változása
64.1. Ha a projekttartalom változása a szerződéskötési folyamat során merült fel, arról az irányító hatóság az e fejezetben foglaltak szerint dönt. Támogatói okirat alkalmazása esetén a 63.6. alapján a támogatási döntés meghozatala és a támogatói okirat hatályba lépése között a projekttartalom változása nem kezdeményezhető.
64.2. A projekttartalom változásának minősül
a) a műszaki, szakmai tartalom változása, több, egymástól elkülöníthető fejlesztést magában foglaló projektek esetén tevékenység, illetve projektszinten is, ideértve a projekt helyszínének változását is,
b) az indikátorok és egyéb, a támogatási szerződésben meghatározott mutatók tervértékeinek változása,
c) a projektmegvalósítás kezdetének, a megvalósítás határidejének, vagy a mérföldkövek ütemezésének, illetve tartalmának módosítása,
d) a költségvetés változása, ideértve a költségvetés ütemezésének, összegének,a támogatás mértékének, intenzitásának megváltoztatását, továbbá a költségvetésen belüli átcsoportosítást is,
e) a kedvezményezett személyének változása.
64.3. Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén - ha támogatási szerződés kerül alkalmazásra - a szerződéskötési folyamat során a kedvezményezett vonatkozásában nem engedélyezett a nem jogszabályon alapuló átalakulás, egyesülés, szétválás, és a támogatott projekt átruházása.
64.4. A 64.3. pontban foglaltak mellett a projektre vonatkozóan nem módosulhat
a) a műszaki-szakmai tartalom a projekt helyszínét is beleértve,
b) az indikátor és egyéb mutató, valamint azok tervértékei,
c) a projektmegvalósítás kezdete, a megvalósítás határideje, kivéve, ha a támogatási kérelemben szereplő megvalósítási határidő legfeljebb három hónappal módosul,
d) a költségvetés a támogatás mértékét, intenzitását, és a költségvetésen belüli átcsoportosítást is beleértve, valamint
e) a projekt fedezete és annak összetétele.
A műszaki, szakmai tartalom meghatározása és módosítása
65.1. A projekt műszaki-szakmai tartalmát a támogatást igénylő a támogatási kérelem benyújtásakor a támogatási kérelemben rögzíti a felhívásban foglaltak figyelembevételével, a projekt keretében megvalósított fejlesztések eredményessége szempontjából meghatározó tulajdonságok megvalósításának vállalásával.
65.2. A projekt műszaki-szakmai tartalmának módosítása esetén a kedvezményezettnek módosítania kell a támogatási kérelemben a műszaki-szakmai tartalommal kapcsolatban rögzített információkat, továbbá a támogatási kérelemhez benyújtott, illetve a támogatási szerződés érintett mellékleteit is.
65.3. A projekt műszaki-szakmai tartalmának módosítását érintő bejelentés, illetve észlelés alapján az irányító hatóságnak akkor kell támogatási szerződésmódosítást kezdeményeznie, ha az irányító hatóság vizsgálata alapján a módosítás a műszaki-szakmai tartalom csökkenését eredményezné. Egyéb esetekben az irányító hatóság csak a bejelentés elfogadásáról, és a változásoknak a nyilvántartásokban való átvezetéséről értesíti a kedvezményezetett.
65.4. Olyan esetekben, amikor a műszaki-szakmai tartalom csökkenése vélelmezhető, a következők figyelembevételével kell eljárni:
a) a projekttevékenység elfogadott műszaki-szakmai tartalmának csökkenése, azaz csak részben egyenértékű műszaki-szakmai megoldással történő kiváltása vagy a projektben betervezett tevékenység elhagyása akkor engedélyezhető, ha a módosítás oka jogszabályváltozás, (szak)hatósági előírás vagy előre nem látható, nem tervezhető, a kedvezményezettnek fel nem róható esemény, a projekttevékenység jogszabálynak, szerződésnek, szabványoknak és rendeltetésszerű használatnak való megfelelőségét az igénybe vett - a jogszabály- vagy szerződésszerű teljesítéséért felelős - személy vagy szervezet (pl. tervellenőr, műszaki ellenőr) igazolja, ha ilyen létezik,
b) a műszaki-szakmai tartalom csökkenthető továbbá a 87. § (1) bekezdés j) pontja (részben megvalósult projekt lezárása) szerinti esetben is,
c) a műszaki-szakmai tartalom csökkenése esetén az elszámolható összköltséget és a támogatás összegét is arányosan csökkenteni kell az érintett tulajdonságtól  való elmaradás arányában, a felhívásban szereplő belső korlátok, egységárak, fajlagos mutatók betartása érdekében az elszámolható összköltség és a támogatás tovább csökkenthető,
d) nem minősül a műszaki-szakmai tartalom csökkentésének, ha a projekt eredményessége szempontjából meghatározó tulajdonságának elérését szolgáló tevékenység megvalósítása érdekében bekövetkezett költségnövekedés biztosításának céljából valamely, nem a projekt alapvető célját jelentő tevékenység műszaki szakmai tartalmának változtatására kerül sor, feltéve, hogy az irányító hatóság megítélése szerint a projekt céljai maradéktalanul teljesülnek, a projekt műszaki-szakmai tartalmának módosítása nem érint értékelési szempontot, valamint a projekt vonatkozásában megállapított indikátorok száma, értéke nem csökken, figyelemmel a 88. §-ban foglalt rendelkezésekre is.
65.5. Ha a műszaki-szakmai tartalom csökkentése miatt szükségessé válik a támogatás összegének csökkentése, az irányító hatóságnak legfeljebb tíz napos határidővel olyan nyilatkozatot kell bekérnie a kedvezményezettől, amely tételesen besorolja az egyes tevékenységeket és költségelemeket a támogatási kérelemben tervezett, a műszaki-szakmai tartalom alá. A támogatási összeg csökkentését a kedvezményezett által benyújtott nyilatkozatban foglalt információk vizsgálatával kell az irányító hatóságnak meghatározni. A vizsgálat során az irányító hatóság megvizsgálja a nyilatkozat műszaki-szakmai és számszaki megfelelőségét, és ha szükséges tisztázó kérdéseket tesz fel a kedvezményezett felé, valamint a válaszok, illetve a nyilvánvaló számítási hibák javítása alapján elkészítheti a nyilatkozat módosított változatát. A támogatás csökkentését azon költségelemek támogatási összegének összesítésével kell megállapítani, amelyek teljes egészében vagy részben ahhoz a műszaki-szakmai tartalomhoz kapcsolódnak, amelyet a kedvezményezett nem fog a támogatási kérelemben vállalt mértékben megvalósítani. Amennyiben a kedvezményezett a vállalt műszaki-szakmai tartalmat részlegesen valósítja meg, a kapcsolódó költségelemekre jutó támogatás összegét arányosan kell csökkenteni.
65.6. Szükség esetén az irányító hatóság a támogatáscsökkentés mértékének meghatározásába a projekt szakterületén jártas független műszaki szakértőt is bevonhat.
Indikátorok és egyéb, a támogatási szerződésben meghatározott követelmények módosítása
66.1. Ha az indikátor vagy egyéb szerződéses vállalás a műszaki-szakmai tartalom részét is képezi, a támogatási szerződésben szereplő tervérték csökkenése esetén a 65.4. pont c) alpontja szerint kell eljárni. Ha a műszaki-szakmai tartalom magában foglal indikátort is, úgy tájékoztatni szükséges a kedvezményezettet a műszaki-szakmai tartalomra és az indikátorra vonatkozó szabályozás különbözőségének tényéről.
66.2. Ha az indikátor nem képezi a műszaki-szakmai tartalom részét, úgy a 88. § szerint kell eljárni.
A mérföldkövek ütemezésének, tartalmának módosítása
67.1. A kedvezményezett a 86. § (4) bekezdés a) pontja szerinti esetben jogosult a támogatási szerződés módosítása nélkül a projektben meghatározott mérföldkövek ütemezésének, tartalmának módosítására.
67.2. A projekt fizikai befejezésének határidejét érintő módosítás kizárólag a 87. § (1) bekezdés l) pontja figyelembevételével hagyható jóvá.
67.3. A kedvezményezettnek az utolsó mérföldkő esetén a 127. § szerint kifizetési igénylést kell benyújtania.
67.4.
67.5. Amennyiben a módosítás az irányító hatóság megítélése szerint a projekt végrehajtását veszélyezteti, az irányító hatóság kezdeményezheti a támogatási szerződés módosítását, vagy az attól való elállást is.
A költségvetésben bekövetkező változás
68.1. Az 5. mellékletben, a felhívásban vagy a támogatási döntésben az elszámolható költségek tekintetében meghatározott maximális egységárakat, fajlagos költségek mértékét, valamint a költségvetésre vonatkozó belső korlátokat nem lehet túllépni, kivéve az azokban meghatározott esetekben és módon.
68.2. Ha a támogatott tevékenység elszámolható összköltsége változatlan műszaki, szakmai tartalom mellett csökken a tervezetthez képest, a támogatás összegét az elszámolható összköltség csökkenésének arányában csökkenteni kell úgy, hogy a projekt elszámolható költségei között az adott soron maradt költség maradványként kezelhető és a projekten belüli költségátcsoportosításra felhasználható a projekten belüli költségátcsoportosítás alcímben foglaltak figyelembevételével.
68.3. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az áfa-levonási jogosultságban vagy egyes beszerzett termékek, szolgáltatások áfa-kulcsában bekövetkezett változás, továbbá eltérő áfa-levonási jogosultságú tevékenységek közötti költségátcsoportosítás eredményeként felszabaduló, le nem vonható áfára megítélt támogatást nem lehet más költségre átcsoportosítani, azzal a megítélt támogatás összegét csökkenteni kell.
68.4. Nem szükséges csökkenteni a megítélt támogatást az áfa-levonási jogosultságban vagy egyes beszerzett termékek, szolgáltatások áfa-kulcsában bekövetkezett változás, továbbá eltérő áfa-levonási jogosultságú tevékenységek közötti költségátcsoportosítás eredményeként felszabaduló összeggel, ha ez az összeg nem éri el a 30 millió forintot és az irányító hatóság ezen összeg adott tevékenységen belüli átcsoportosításához előzetesen hozzájárult.
A projekten belüli költségátcsoportosítás
69.1. A projekten belüli költségátcsoportosítás akkor lehetséges ha
a) a kedvezményezett az átcsoportosítás forrásául szolgáló költségtípuson - amennyiben releváns, a szállítói szerződés megkötését vagy az árajánlat elfogadását követően - megtakarítást ért el, vagy
b) projektszintű tartalék áll rendelkezésre.
69.2. A 69.1. pontban foglaltakon túl be kell mutatni, hogy
a) a költségátcsoportosítás a projekt alapvető céljához hogyan járul hozzá, és
b) a projektben eredetileg vállalt tevékenységek továbbra is megvalósulnak, kivéve a 87. § (1) bekezdés j) pontja szerinti esetben.
69.3. Az átcsoportosítás szükségességét, illetve lehetőségét kötelezettségvállalással, szerződésekkel, egyéb esetben pedig legalább árajánlattal kell igazolni.
69.4. Költségátcsoportosítás során eltérő támogatási intenzitású tevékenységek esetében figyelembe kell venni azon alapelveket, hogy
a) a tevékenységenkénti támogatási intenzitás nem változhat,
b) a megítélt támogatás összege projektszinten nem nőhet, kivéve a 87. § (1) bekezdés c) pontja szerinti eseteket,
c) az elszámolható költség projektszinten nem nőhet, kivéve a 87. § (1) bekezdés c) pontja szerinti eseteket.
69.5. Az alacsonyabb intenzitású tevékenységre történő átcsoportosítás a megítélt támogatás, a magasabb intenzitású tevékenységre történő átcsoportosítás az elszámolható költség csökkenésével jár.
69.6. A fentiek szerinti átcsoportosítás konzorciumi tagok között is végrehajtható.
69.7. Ha szabálytalanság miatt korrekció érvényesítésére kerül sor, a korrekció végrehajtását követően lehet a korrekcióval érintett költségtípusra átcsoportosítani, kivéve, ha a korrekció kifejezetten az adott költségtípusra irányult. Ha a korrekció a költségtípusra nem átalány jelleggel, hanem meghatározott költségtétel vonatkozásában került megállapításra, a korrekcióval érintett tétel csak a korrekció mértékét figyelembe véve elszámolható.
Projektszintű költségnövekedés
70. A költségnövekedés nem járhat a projekt összes elszámolható költségének növelésével, az kizárólag a projekt összköltségét emeli, kivéve a 87. § (1) bekezdés c) pontjában rögzített esetekben.
A támogatás százalékos mértékének változása
71.1. Ha a tevékenység tervezett elszámolható költségei csökkennek, a támogatás összegét is arányosan csökkenteni szükséges, abban az esetben is, ha a kedvezményezett által igényelt támogatás intenzitása nem érte el a felhívásban meghatározott maximális mértéket, azaz a támogatási arány rögzített.
71.2. Ha a projekt egyes támogatható tevékenységei a felhívásban foglaltak szerint eltérő támogatási intenzitással támogathatóak, a projektszintű átlagos támogatási arány az eltérő támogatási intenzitású tevékenységek közötti költségátcsoportosítás eredményeként változhat.
A kedvezményezett személyének változása
72.1. Az projekt átadó (jogelőd) kedvezményezett által a támogatási szerződésben vállaltakért a projekt átvevő (jogutód) kedvezményezett felel.
72.2. A kedvezményezett személyének változása során figyelemmel kell lenni a 78. §-ára és az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke szerinti feltételekre.
72.3. A projektátadás bejelentését követően, a támogatási szerződés módosítása előtt rendkívüli helyszíni ellenőrzés rendelhető el.
72.4. Ha az irányító hatóság az átvevő (jogutód) kedvezményezett támogatási jogviszonyba való belépését jóváhagyja, az irányító hatóság a támogatási szerződés módosítására vonatkozó eljárási szabályoknak megfelelően módosítja a támogatási szerződést.
72.5. Ha az irányító hatóság az átvevő (jogutód) kedvezményezett támogatási jogviszonyba való belépését nem hagyja jóvá, elállhat a szerződéstől.
72.6. Az irányító hatóság nem mérlegelheti az átvevő (jogutód) kedvezményezett támogatási jogviszonyba való belépésének jóváhagyását, ha a kedvezményezett személyében azért következik be változás, mert jogszabály kötelezően előírja a jogutódlást, ideértve a projektátadást vagy a beruházás során létrejött vagyon tulajdonjogának átruházását is.
73.1. Konzorciumi tagok cseréje - ide értve a támogatási kérelmet benyújtó konzorciumvezető személyét is -, új konzorciumi tag bevonása, konzorciumi tag kilépése akkor engedélyezhető, ha
a) nem változik a projekt alapvető célja,
b) a tagcsere, illetve a tagok számának bővülése esetén az új tag is megfelel a felhívásban meghatározott valamennyi feltételnek és benyújtásra kerülnek a projektgazdák számára előírt dokumentumok,
c) a konzorciumvezető kilépési szándéka esetén a kilépést megelőzően a konzorciumvezetői pozíció átadása megtörténik,
d) a tag kilépése esetén nem változik a konzorciumnak a projektjavaslat benyújtására vonatkozó jogosultsága - ideértve a konzorciumvezetőre vonatkozó feltételeknek való megfelelést is -, kivéve, ha az új kedvezményezett jogszabályon alapuló kötelező jogutódlás következtében lép be a támogatási jogviszonyba,
e) a tag kilépése esetén a tag igazolja, hogy a támogatási szerződésben és a konzorciumi megállapodásban vállalt kötelezettségeinek teljesítésére a megállapodás aláírását követően, neki fel nem róható okból beállott körülmény folytán nem képes,
f) kizárás esetén a konzorciumvezető igazolja, hogy a tag tevékenysége, működése a projekt megvalósítását pénzügyi, illetve szakmai szempontból veszélyezteti,
g) a tagcsere nélküli új tag bevonása indokolt.
73.2. Ha a felhívás kedvezményezetti körre vonatkozó előírásai lehetővé teszik, illetve a vonatkozó jogszabályoknak, feltételeknek megfelel, egyéb módosítások is lehetségesek a kedvezményezett és konzorciumi tag viszonylatát illetően.
74.1. Ha a kedvezményezett KKV státusza a támogatási döntés után, még a fenntartási időszak vége előtt megváltozik, az irányító hatóságnak a következők szerint kell eljárni:
74.2. Amennyiben a kedvezményezett KKV státusza a vállalkozás árbevétele, létszáma támogatáshoz kapcsolódó növekedése folytán változik meg, a KKV státusz megváltozása nem igényel intézkedést.
74.3. Amennyiben a kedvezményezett KKV státusza nem a vállalkozás árbevétele, létszáma támogatáshoz kapcsolódó növekedése folytán változik meg, az alábbi szempontokat kell figyelembe venni az irányító hatóságnak az intézkedés meghatározása során.
a) Ha nagyvállalat benyújthatott támogatási kérelmet az adott felhívásban, akkor a TSZ módosítása szükséges úgy, hogy a nagyvállalatokra vonatkozó feltételeknek megfeleljen (pl.: hosszabb fenntartási időszak, alacsonyabb támogatási intenzitás (egyúttal alacsonyabb támogatás)).
b) Ha nagyvállalat nem nyújthatott be támogatási kérelmet, akkor ebben az esetben a kedvezményezett elveszíti a támogatásra való jogosultságát, a TSZ-től elállásra, és a támogatás visszakövetelésére kerül sor.
Finanszírozási megállapodás
74/A. Az irányító hatósággal kötött finanszírozási megállapodásnak megfelelően az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles az irányító hatóság részére a pénzügyi programokat illetően legalább a következő tárgykörökben és módon rendszeresen adatot szolgáltatni:
a) a finanszírozási szerződésben meghatározott tartalommal napi elektronikus adatközlés interfészen keresztül a FAIR központi rendszer számára,
b) heti monitoring jelentés a szerződött pénzügyi közvetítők által kezelt forrás összegéről, kihasználtságáról (végső kedvezményezettek részére átutalt forrás arányáról), a végső kedvezményezetti ügyletek darabszámáról és összegéről, a szerződött összegen belül a pénzügyi eszköz forrásából fizetett hozzájárulás összegéről, és az elszámolható forrás összegéről, ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe,
c) havi jelentés a finanszírozási keretből lehívott és még a programszámlára vissza nem utalt források mértékéről pénzügyi programonként, a pénzügyi közvetítőkkel megkötött finanszírozási szerződések teljesítésének előrehaladásáról, a kockázatvállalás teljesítményéről és a kockázatvállalás szempontjából lényeges eseményekről, így különösen a kölcsön minősítéséről és a kezesség beváltására vonatkozó adatokról, a pénzügyi közvetítő vagy a kedvezményezett által elkövetett szabálytalanságról, ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi eszköz végrehajtására pénzügyi közvetítőt vesz igénybe,
d) havonta hitelesítési jelentés megküldése,
e) negyedévente, a tárgynegyedévet követő hónap tizedik napjáig adatszolgáltatás a programok pénzügyi eszközöket tartalmazó prioritásaihoz rendelt indikátorokról, esetlegesen a szakpolitikai felelős iránymutatása alapján a szakpolitikai mutatókról.
74/B. A 74/A. pontban foglaltak mellett az alapok alapját végrehajtó szervezetnek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 28-i 821/2014/EU bizottsági rendeletben és a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet III. mellékletében, és a monitoring rendelet 2. mellékletében meghatározott adatokat az irányító hatóság által meghatározott határidőben az irányító hatóság rendelkezésére kell tudni bocsátani.
74/C. A 89/B. § (1) bekezdése szerinti áttérést az irányító hatóság és a kedvezményezett is kezdeményezheti.
74/D. Az irányító hatóság megvizsgálja a 89/B. § (1)-(3) bekezdése szerinti feltételek fennállását.
74/E. Ha a 89/B. § (1)-(3) bekezdése szerinti feltételek fennállnak, az irányító hatóság a támogatási szerződés módosítására vonatkozó eljárási szabályoknak megfelelően módosítja a támogatási szerződést és - ha szabálytalansági eljárás, jogorvoslati eljárás lefolytatásra került - a szabálytalansági döntést, jogorvoslati döntést vissza kell vonni. Az irányító hatóság a támogatás összegét a módosított támogatási szerződésben a korábban visszafizetni rendelt összegre figyelemmel állapítja meg.
74/F. Ha az irányító hatóság a projekt más programból való finanszírozásáról dönt, akkor az új támogatási szerződésben - a 74/E. pontra is figyelemmel - részletesen meg kell határozni a programok közötti elszámolás és finanszírozás rendjét, valamint azok fordulónapját.
74/G. Ha a támogatási szerződés 89/B. § (1) bekezdése szerinti áttérésről szóló módosítása vagy az új támogatási szerződés megkötése a kedvezményezettnek felróható okból nem jön létre, az irányító hatóság elrendeli a felfüggesztett követelés behajtását.
IV. FEJEZET
A BIZTOSÍTÉKADÁS
Értelmező rendelkezések
75. E rendelet alkalmazásában beruházási célú, illetve beruházási jellegű az a projekt, amely összköltségének legalább 50%-át az 5. melléklet beruházás fogalmának megfelelő költségek teszik ki.
A biztosítékadás feltételei
76.1. Ha a biztosíték értéke a biztosítéknyújtás határidejéig nem a teljes megítélt támogatási összegre terjed ki, a további biztosítékokat az egyes kifizetési igénylések benyújtásával egyidejűleg kell nyújtani.
76.2. A biztosítéknyújtás határideje a soron következő kifizetési igénylés benyújtásának időpontja.
76.3. Ha a kedvezményezett a 83. § (2) bekezdése alapján a biztosítékot rövidebb lejárattal bocsátotta rendelkezésre, a biztosítékot biztosíték típusonként egy dokumentumban kell benyújtani vagy az elsőként benyújtott dokumentum módosításaként, kivéve, ha az adott típusú biztosíték kötelezettje nem ugyanaz a személy, illetve, ha a biztosíték nem ugyanazon támogatási jogviszonyra vonatkozik.
76.4. Ha a biztosíték mérsékelhető vagy megszüntethető, az irányító hatóság, EMVA esetén a kifizető ügynökség haladéktalanul gondoskodik az erre vonatkozó nyilatkozat kiadásáról. Szállítói előleg biztosítására nyújtott biztosíték esetén a biztosíték megszüntethető, vagy - az előleg részletekben történő igénybevétele esetén - mérsékelhető, ha a szállító előleg elszámolását az irányító hatóság elfogadta.
76.5. A biztosítéknyújtási kötelezettség megszűnése esetén a megszüntetés költsége a kedvezményezettet terheli.
77.1. Konzorcium esetén minden konzorciumi tagnak nyújtania kell a kötelező biztosítékokat, ha a ráeső támogatási összeg meghaladja a 20 millió forintot és a 84. § alapján nem mentesül a biztosítéknyújtási kötelezettség alól.
77.2. A konzorciumi tag által nyújtandó biztosíték mértéke a konzorciumi tag részére juttatott támogatási összeg.
77.3. A konzorciumi tagok a biztosítéknyújtási kötelezettséget átvállalhatják.
77.4. Biztosítéknyújtásra nem kötelezett konzorciumi tag a biztosítékmentességet más konzorciumi tagra nem terjesztheti ki.
77.5. Ha a projekt támogatási összege meghaladja az 50 millió forintot, a fenntartási időszakban azon konzorciumi tagoknak is szükséges a konzorciumi tag részére juttatott támogatási összeg 50%-ának megfelelő mértékű biztosítékot nyújtaniuk, amelyekre jutó támogatás egyenként nem haladja meg az 50 millió forintot.
77.6-77.8.
Az ingatlan jelzálog
78.1. A jelzálogszerződés az irányító hatóság, mint támogató és a kedvezményezett között jön létre. Az irányító hatóságot a jelzálogszerződés megkötése, módosítása, megszüntetése során a közreműködő szervezet képviseli, és a kapcsolódó feladatokat a közreműködő szervezet látja el, ha közreműködő szervezet kijelölésre került.
78.2. Ha a zálogtárgy harmadik személy tulajdonában van, a zálogkötelezett a zálogtárgy tulajdonosa.
78.3. Ha több zálogtárgy kerül felajánlásra, úgy a Ptk. 5:105. §-a szerint kell eljárni és az összes zálogjogot egy jelzálogszerződésbe kell foglalni.
78.4. A jelzálogszerződésnek tartalmaznia kell
a) magánszemélyek esetén:
aa) név,
ab) születési név,
ac) anyja neve,
ad) születési idő, hely,
ae) lakcím,
af) személyazonosító/személyi igazolvány szám,
b) cégek esetén:
ba) név,
bb) székhely,
bc) cégjegyzékszám,
bd) adószám, statisztikai számjel,
be) nyilvántartási hely,
bf) képviselő a) pontban meghatározott adatai,
c) a támogatási jogviszonyra vonatkozóan:
ca) a támogatási szerződés létrejöttét,
cb) a támogatási szerződés azonosító számát,
cc) a támogatási összeget,
cd) a kedvezményezettre vonatkozó azon kikötést, amely szerint a támogatási szerződésben foglalt kötelezettségeit az abban foglalt módon és határidőben teljesíti,
ce) szerződésszegés esetében a támogató elállási jogának kikötését,
d) a biztosítékul felajánlott ingatlan pontos körülírását, így legalább
da) helység megjelölését,
db) helyrajzi számát,
dc) fekvését (külterület/belterület),
dd) ingatlan-nyilvántartási megjelölését,
de) a terület nagyságát,
e) ingatlan fedezeti értékét,
f) a kedvezményezett/zálogkötelezett jótállási kötelezettségét az ingatlan per-, teher- és igénymentességéért, valamint a zálogjogosult zálogszerződés joga szerinti jelzálogjoga megszerzéséért,
g) a kedvezményezett/zálogkötelezett kijelentését, hogy az ingatlan a tulajdonában van,
h) ha az ingatlant egyéb zálogjog is terheli, annak megjelölését,
i) a zálogkötelezett hozzájárulását ahhoz, hogy a zálogjogosult javára a jelzálogjog bejegyzésre kerüljön az ingatlan-nyilvántartásba,
j) a kedvezményezett/zálogkötelezett zálogtárgyra vonatkozó kötelezettségét,
k) a zálogjogosult kielégítési jogának gyakorlásával kapcsolatos szabályokat,
l) azon kikötés rögzítését, amely szerint a jelzálogjog akkor is fennmarad, ha a zálogkötelezett személyében változás áll fenn,
m) annak kikötését, hogy a zálogszerződéssel kapcsolatban felmerülő költségek a kedvezményezettet terhelik,
n) a jelzálogjog megszűnésének szabályait,
o) a szerződő felek közötti jogvita rendezésének módját,
p) a szerződésben nem szabályozott kérdésekben a Ptk. rendelkezéseinek kikötését.
79.1. Az ingatlanra vonatkozó jelzálogszerződést közjegyző által készített közokiratba kell foglalni.
79.2. Az ingatlan jelzálogszerződés megkötéséhez az irányító hatóság a kedvezményezettől bekéri
a) a hatvan napnál nem régebbi értékbecslést, kivételes esetben - ha a kedvezményezettnek nem felróható a jelzálogszerződés megkötését illető késedelem - hatvan napnál régebbi értékbecslés is elfogadható, az ingatlanforgalmi szakértő értékbecslésében foglaltak fenntartására vonatkozó nyilatkozatának csatolásával,
b) az értékbecslési tevékenység folytatására vonatkozó jogosultság igazolását.
80.1. Az irányító hatóság ellenőrzi, hogy a megküldött dokumentumok alapján a felhívásban és e rendeletben meghatározott, az adott biztosítékkal szemben támasztott feltételek megvalósulnak, és így a zálogszerződés megköthető, azaz a felajánlott biztosíték értéke eléri legalább a kifizetési kérelemben igényelt összeget és a biztosítékul felajánlott ingatlan a harminc napnál nem régebbi hiteles tulajdoni lap másolata alapján per- és igénymentes.
80.2. Az irányító hatóság külön útmutatóban szabályozza a per- és igénymentesség tartalmát.
80.3. Az ingatlan biztosítéki értékét és az ingatlanon szereplő terhek - ideértve a széljegyen lévőt is - figyelembe vehető értékét az irányító hatóság határozza meg.
80.4. Ha a kedvezményezett a fejlesztés tárgyát képező ingatlant ajánlja fel biztosítékként, az ingatlannak a zálogszerződés aláírásakor fennálló értékét kell figyelembe venni annak megállapítása során, hogy a felajánlott biztosíték eléri legalább a már folyósított és az aktuálisan igényelt támogatási összeg összértékének mértékét.
80.5. A fejlesztés során jelentkező értéknövekedést igazságügyi szakértői véleménnyel kell igazolni.
80.6. Az értékbecslésnek tartalmaznia kell a termőföldnek nem minősülő ingatlanok hitelbiztosítéki értékének meghatározására vonatkozó módszertani elvekről szóló 25/1997. (VIII. 1.) PM rendelet 4. számú melléklete, termőföld esetén a termőföld hitelbiztosítéki értéke meghatározásának módszertani elveiről szóló 54/1997. (VIII. 1.) FM rendelet 4. számú melléklete szerinti tartalmi és formai elemeket, továbbá be kell mutatni az érték megállapításánál figyelembe vett körülményeket és az alkalmazott módszert.
80.7. Az értékbecslési tevékenység folytatására vonatkozó jogosultságot igazolhatja
a) igazságügyi szakértői értékbecslésnél a nyilvántartási azonosító szám,
b) értékbecslő esetén a cégkivonat vagy az egyéni vállalkozói nyilvántartásba vételről szóló értesítés közjegyző által hitelesített másolata és az OKJ-s képesítésről szóló bizonyítvány másolata.
80.8. Az irányító hatóság értékbecslések esetén előírhatja igazságügyi szakértő kizárólagos alkalmazását.
81.1. A megkötött jelzálogszerződés közokiratba foglalásáról és a jelzálog ingatlan- nyilvántartásba történő bejegyeztetéséről a kedvezményezett gondoskodik.
81.2. A biztosítékként felajánlott ingatlant a kedvezményezett csak az irányító hatóság engedélyével idegenítheti el vagy terhelheti meg.
Hitelintézet által kibocsátott garanciavállaló nyilatkozat
82. Garanciavállalás alatt a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény hatálya alá tartozó hitelintézetek által adott garancia értendő.
83.1. A garanciavállaló nyilatkozatnak meg kell felelnie a következőknek:
a) pénzügyi vállalkozás által kibocsátott garancia nem fogadható el,
b) a garanciavállaló nyilatkozatnak rögzítenie kell a hitelintézet kifejezett, visszavonhatatlan, önálló fizetési kötelezettségvállalását,
c) a garanciavállaló nyilatkozatnak az irányító hatóságot, EMVA esetén a kifizető ügynökséget kell jogosultként megjelölnie, közreműködő szervezet kijelölése esetén pedig rögzítenie kell azt, hogy a jogosult nevében a közreműködő szervezet jár el,
d) a garancia érvényesíthetőségének feltételeként csak a jogosult szabályszerűen, illetve - közreműködő szervezet kijelölése esetén - a nevében eljáró közreműködő szervezet által aláírt írásbeli felszólítás benyújtása köthető ki, amelyben a jogosult, kijelölése esetén a nevében eljáró közreműködő szervezet írásban nyilatkozik arról, hogy az alapjogviszony kötelezettje nem teljesítette fizetési vagy egyéb szerződéses kötelezettségét,
e) a hitelintézet az alapjogviszony vizsgálatára a garancia lehívásakor nem jogosult,
f) a garanciavállaló nyilatkozatnak az aláírástól kell érvényesnek lennie a garanciavállaló nyilatkozatban rögzített végdátumig,
g) a garanciavállaló nyilatkozat az a)-f) pontokon kívül csak olyan kérdésekről rendelkezhet, amelyek nem korlátozzák e rendelet és az egységes működési kézikönyv előírásainak érvényesíthetőségét.
83.2. A garanciavállaló nyilatkozat tartalmazhatja, hogy a garancia összege minden, a hitelintézet által teljesített lehívással automatikusan csökken.
84.1. Szállítói előleg esetén a garanciavállaló nyilatkozat hatályba lépésének feltételeként előírható a szállítói előlegnek a szállítónak, mint a garancia megbízójának valamely hitelintézet által vezetett bankszámláján történő jóváírása.
84.2. Szállító részére történő előleg utalása esetén előírható a garanciában, hogy a közleményben fel kell tüntetni a garanciavállaló nyilatkozat számát.
85. Ha a hitelintézeti minőséggel kapcsolatban kétség merül fel, meg kell vizsgálni a garanciavállaló nyilatkozatot kibocsátó engedélyét arra vonatkozóan, hogy milyen pénzügyi tevékenységeket végezhet.
86. A garanciavállaló nyilatkozatnak tartalmaznia kell továbbá:
a) a hitelintézet pontos és teljes nevét, székhelyét,
b) a jogosult, továbbá - ha van ilyen - a jogosult nevében eljáró közreműködő szervezet nevét és székhelyét,
c) annak pontos megnevezését, hogy mely jogviszony (a támogatási szerződés szerinti felek és a szerződésszám megjelölése) alapján áll fenn a fizetési kötelezettség,
d) a garancia számát vagy egyedi azonosítóját,
e) minden oldalon pecsétet és cégszerű aláírást,
f) a pontos összeget - összeghatár-jellegű megjelöléssel - számmal és betűvel,
g) a legfeljebb tizenöt banki munkanapban megállapított fizetési határidőt,
h) annak kijelentését, hogy a garanciából származó bármely jogvita esetén a magyar jog az irányadó és a magyar bíróság az illetékes.
87. Lehívás esetén az irányító hatóság, EMVA esetén a kifizető ügynökség eljárni és aláírni jogosult képviselőjének ez a minősége igazolható az alábbiakkal:
a) azon eredeti iratok csatolásával, melyek igazolják a kiadmányozási és aláírási jogosultság megszakítatlan láncolatát; vagy
b) a kinevezési okirat és lehívás aláírására való jogosultság, valamint aláírás minta közjegyző által hitelesített példányával.
A támogatást igénylő gazdasági társaság vagy nonprofit szervezet cégjegyzésre jogosult vezető tisztségviselőjének vagy tulajdonosának kezességvállalása
88.1. Kezes lehet
a) gazdasági társaság esetén
aa) a Ptk. szerinti cégjegyzésre jogosult vezető tisztségviselő,
ab) a Ptk. szerinti, a 83. § (1) bekezdés c) pont szerinti tag (természetes személy, gazdasági társaság), kivéve a közkereseti társaság tagja, illetve a betéti társaság beltagja,
b) szövetkezet esetén, ha a kezes a vezető tisztségviselő, akkor az igazgatóság elnöke, illetve az ügyvezető elnök,
c) nonprofit szervezetek esetén az alapító okiratban vagy alapszabályban megjelölt vezető tisztségviselő, illetve a 83. § (1) bekezdés c) pont szerinti tulajdonos (természetes személy, gazdasági társaság),
d) egyházi intézmény esetén a fenntartó egyházi jogi személy képviselője.
88.2. A kezes kizárólag közjegyzői okiratba foglalt készfizető kezességet vállalhat.
88.3. Kezes csak az lehet, aki az irányító hatóság által elvégzett vizsgálat alapján kezesként elfogadható, és kijelenti, hogy a vizsgálat során figyelembe vett vagyont a biztosítéknyújtási kötelezettség fennállásáig nem idegeníti el és nem terheli meg.
88.4. Természetes személy legfeljebb 150 millió forint megítélt támogatási összegig vállalhat kezességet.
A garanciaszervezet kezességvállalása
89.1. Az irányító hatóság közleményt ad ki azokról a garanciaszervezetekről, melyek kezességvállalását biztosítékként elfogadja. A közleményt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter teszi közzé a www.palyazat.gov.hu oldalon. A valamely irányító hatóság által megfelelőnek minősített garanciaszervezet kezességvállalása más irányító hatóság hatáskörébe tartozó támogatási kérelem esetében is elfogadható külön minősítés nélkül, ha a garanciaszervezettel kapcsolatban nem merült fel olyan körülmény, amely alapján a megfelelősége megkérdőjelezhető.
89.2. A kezesi nyilatkozat formai és tartalmi követelményeire vonatkozóan 83.1.-87. pontokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a 83.1.-87. pont garanciavállaló nyilatkozatot említ, azon kezesi nyilatkozatot, ahol hitelintézetet azon garanciaszervezetet kell érteni.
A biztosítási szerződés alapján kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény
90.1. Biztosítási szerződés alapján kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény alatt a biztosítási tevékenységről szóló törvény hatálya alá tartozó intézmények által kiállított kötelezvény értendő.
90.2. A kötelezvény formai és tartalmi követelményeire vonatkozóan (a hitelintézet 83.1.-87. pontokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a 83.1.-87. pont garanciavállaló nyilatkozatot említ, azon kötelezvényt, ahol hitelintézetet említ, azon a 91.1. pont szerinti intézményt, ahol garanciát, azon kötelezvényt kell érteni.
A hitelintézet által kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény
91.1. A hitelintézet által kiállított - készfizető kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény alatt a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 2013. évi CCXXXVII. törvény hatálya alá tartozó hitelintézetek által kiállított kötelezvényt kell érteni.
91.2. A kötelezvény formai és tartalmi követelményeire vonatkozóan 83.1.-87. pontokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy ahol a 83.1.-87. pont garanciavállaló nyilatkozatot említ, azon kötelezvényt, ahol garanciát azon készfizető kezességet kell érteni.
V. FEJEZET
A NAGYPROJEKTEK
92.1. Ha egy projekt teljes elszámolható költsége meghaladja az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 100. cikke szerinti nagyprojekt értékhatárát, a támogatási döntés meghozatalát követően az irányító hatóság e tárgyban előterjesztést állít össze és azt megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
92.2. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az előterjesztést az FKB részére előterjeszti. Az FKB javaslatot tesz a Kormány részére.
92.3. A Kormány döntését, a nagyprojekt Európai Bizottsághoz történő benyújtásának dátumát, valamint az Európai Bizottság döntését két munkanapon belül rögzíteni szükséges.
92.4. Nagyprojekt esetében a támogatási szerződés megkötésére, illetve a már megkötött támogatási szerződés nagyprojekt-támogatási szerződéssé történő módosítására a Kormány döntését követően kerül sor.
92.5. A 92.1. pont szerinti értékhatár megállapításának módszeréről az irányító hatóság dönt. A választott módszert az irányító hatóság minden érintett projektje esetében egységesen kell alkalmazni.
93. A támogatási kérelemben - a Kormány eltérő döntése hiányában - a maximális uniós támogatási arányt kell kérni az Európai Bizottságtól.
94.1. Ha az Európai Bizottság a befogadott dokumentumokhoz kiegészítő információkat kér, az irányító hatóság a kedvezményezett, illetve - ha szükséges - külső szakértők bevonásával a megadott határidőn belül gondoskodik a kiegészítő információk Európai Bizottság részére történő megküldéséről.
94.2. Ha az Európai Bizottság a projektjavaslat módosítását is kezdeményezi, az irányító hatóság megkeresi a kedvezményezettet annak érdekében, hogy a kért módosításokat vezesse át. Az irányító hatóság szükség esetén a módosítási javaslatról egyeztet kedvezményezettel és az értékelővel.
94.3. A irányító hatóság a javaslatok és az egyeztetés alapján ellenőrzi a módosított támogatási kérelmet.
94.4. Ha a támogatási kérelem átdolgozását követően a projekt elszámolható költsége az éves fejlesztési keret 41. § (2) bekezdés b) pont bd) alpontja szerinti összegtől 5%-os mértéket meghaladóan eltér, vagy megváltozik a projekt alapvető célja, tartalma, az irányító hatóság előterjesztést készít az FKB és a Kormány részére a módosított támogatási kérelemről. Ebben az esetben az irányító hatóság a Kormány döntését követően küldi meg a módosított támogatási kérelmet az Európai Bizottság részére.
95. Ha az Európai Bizottság a támogatási kérelmet elutasítja, az irányító hatóság eláll a szerződéstől.
96.1. Ha a kedvezményezett arról tájékoztatja az irányító hatóságot, hogy a projekt megvalósítása során olyan tény vagy körülmény merült fel, amely az Európai Bizottság határozatában megállapított rendelkezéseket, illetve feltételeket érinti és az irányító hatóság álláspontja szerint az Európai Bizottság határozatának módosítása indokolt, a kedvezményezett harminc napon belül elkészíti a módosítási kérelmet és megküldi az irányító hatóságnak.
96.2. Az irányító hatóság felülvizsgálja a módosítási kérelmet és szükség szerint egyeztet a kedvezményezettel.
96.3. A kedvezményezett által jelzett módosítási javaslatok felülvizsgálatát követően az irányító hatóság e tárgyban előterjesztést állít össze és azt megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
96.4. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az előterjesztést az FKB részére előterjeszti.
96.5. A módosítási kérelem elfogadásáról, valamint a kérelem Európai Bizottság számára történő megküldéséről az FKB javaslatára a Kormány dönt.
96.6. A bizottsági határozat módosításáról az irányító hatóság értesíti a szakpolitikai felelőst, az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, az ágazati fejlesztési minisztert, a kedvezményezettet és az Igazoló Hatóságot.
97.1. Ha a projekt megvalósítása során olyan tény vagy körülmény merült fel, amely a hatályos jogszabályok vagy a támogatási szerződés rendelkezései alapján a támogatási szerződés módosítását igényli, a kedvezményezett által a jogszabályokban, illetve a támogatási szerződésben rögzített határidőn belül benyújtott, a módosítás okait és a módosítani kívánt rendelkezéseket tartalmazó szerződésmódosítási kérelemről az irányító hatóság dönt, és pozitív elbírálás esetén előkészíti a támogatási szerződés módosításának tervezetét.
97.2. A módosításra a 61. pont rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
VI. FEJEZET
A PÉNZÜGYI LEBONYOLÍTÁS
A pénzügyi lebonyolítás eljárási szabályai
97/A. Ahol a VI-XIII. fejezet - ide nem értve a 151.1. pontot, 178.1. pontot, 269.3-269.5. pontot, 328.6. pontot és 329.2. pontot - irányító hatóságot említ, azon EMVA forrás esetén kifizető ügynökséget kell érteni, ide nem értve, amikor az irányító hatóság és a kifizető ügynökség egyaránt megnevezésre került.
98. A programok megvalósításával összefüggésben felmerülő pénzügyi feladatok
a) pénzügyi tervezési feladatok ellátása,
b) kötelezettségvállalás ellenjegyzése,
c) a programokhoz kapcsolódó bankszámlák likviditásának kezelése,
d) monitoring-tevékenység és adatszolgáltatás,
e) céltartalék kezelése,
f) a feltárt szabálytalanságok pénzügyi vonatkozásainak kezelése,
g) bankszámlákhoz kapcsolódó számlakivonatok rögzítése,
h) a kifizetési igénylések befogadása,
i) hitelesítés,
j) támogatás kifizetése a támogatás jogosultja részére,
k) követeléskezelés,
l) elszámolás az Európai Bizottsággal, éves elszámolási rendszer működtetése,
m) a pénzügyi lebonyolítás irányító hatóság általi ellenőrzése.
A négy szem elve
99.1. A kedvezményezett által igényelt támogatás kifizetését - ideértve az előleget is -, és a projektmegvalósítás befejezését megelőző ellenőrzés keretében biztosítani kell a négy szem elvét.
99.2.
A finanszírozási típusok
100.1. A támogatási szerződésben meghatározott célok elérése érdekében felmerült költségek finanszírozásához a kedvezményezett a következő típusok szerint igényelheti a projekt megvalósításához szükséges támogatást:
a) támogatási előleg, fordított áfa-előleg vagy szállítói előleg,
b) időközi kifizetési igénylés,
c) záró kifizetési igénylés,
d) egységes kérelem és az 57/C. § (7) bekezdése szerinti kérelem.
100.2. Valamennyi finanszírozási típus támogatás-kifizetésnek minősül.
100.3. A sorban következő finanszírozási típus igénybevételének nem feltétele a sorban megelőző finanszírozási típus igénybevétele, de záró kifizetési igénylés benyújtása után már nincs lehetőség előleg vagy időközi kifizetési igénylés benyújtására.
100.4. Az időközi és záró kifizetési igénylés minden esetben elszámoló bizonylat alapú kifizetésnek minősül, azaz a támogatások folyósítására a kedvezményezett nevére és címére kiállított elszámoló bizonylatokon igazolt fizikai teljesítést követően kerül sor a kedvezményezett, a szállító, illetve engedményes bankszámlájára, a választott finanszírozási módtól függően.
Az előlegigénylés benyújtása, rögzítése, a kifizethetőség ellenőrzése
101.1. Az előlegigénylést az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott egységes formátumban, elektronikusan kell benyújtani. A 115. § (2a) bekezdésében meghatározott esetben az elektronikus benyújtás a támogatási kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy a szerződéskötési folyamat során történik.
101.2.
101.3. A biztosítékok iratanyagát az irányító hatóság érkezteti és iktatja, majd továbbítja az előlegigénylések ellenőrzésére jogosult szervezeti egységnek.
101.4. Az irányító hatóság ellenőrzi, hogy az előlegigénylési dokumentáció megfelel-e az előlegigénylés feltételeinek. Az előlegigénylés ellenőrzése - a négy szem elvét figyelembe véve - az ellenőrző lista alapján történik. Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén a kölcsönszerződés alapján igényelhető előleg folyósítási feltételeinek ellenőrzését az alapok alapját végrehajtó szervezet végzi.
101.5. Az ellenőrzés eredményeként az ellenőrzést végző munkatárs
a) szükség szerint hiánypótlást kezdeményez,
b) javaslatot tesz az előlegigénylés elfogadására - ideértve a csökkentett összeggel történő elfogadást is - és az igényelt előleg egy összegben vagy részletekben történő folyósítására,
c) javaslatot tesz az előlegigénylés elutasítására.
Az előlegigénylési dokumentáció hiánypótoltatása
102.1. Ha a kedvezményezett által benyújtott előlegigénylési dokumentáció tartalmi, illetve formai szempontból nem megfelelő, és a feltárt hiányosságok alapján hiánypótlásra lehetőség van, az előlegigénylés beérkezését követő hét napon belül, legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével a kedvezményezettet hiánypótlásra kell felhívni az előlegigénylési dokumentációban szereplő valamennyi hiány, hiba, illetve a hiánypótlás elmulasztása következményeinek megjelölésével.
102.2. Az irányító hatóság előírhat a 102.1. pont szerinti határidőnél rövidebb hiánypótlási határidőt is. A 102.1. pont szerinti határidő nem vonatkozik a 115. § (2a) bekezdésében meghatározott esetre.
102.3. A hiánypótlásra rendelkezésre álló határidő a 115/A. § (6) bekezdésében előírt kifizetési határidőt felfüggeszti.
102.4. Ha a hiány pótlása, illetve a hiba kijavítása a hiánypótlási határidő leteltéig nem történt meg, az előlegigénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
102.5.
103.
Az előlegigénylés jóváhagyása
104.1. Ha az előlegigénylési dokumentáció, illetve annak hiánypótlása ellenőrzése alapján az előlegigénylés jóváhagyható, azt az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben jóváhagyja, illetve a 115. § (2a) bekezdésében meghatározott esetben legkésőbb a támogatási szerződés megkötéséig előzetesen jóváhagyja.
104.2. A jóváhagyást követően az irányító hatóság összeállítja a szükséges utalványozási dokumentációt jogosultanként és megindítja az utalványozás folyamatát. Előzetes jóváhagyás esetén az utalványozás a támogatási szerződés hatálybalépését követően indul.
Az előlegigénylés elutasítása
105.1. Az előlegigénylési dokumentációt érintő ellenőrzés, illetve sikertelen hiánypótlást követő negatív elbírálás esetén az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben az előlegigénylést indokolással elutasítja.
105.2. Az elutasítás monitoring és információs rendszerben történt jóváhagyását követően az irányító hatóság gondoskodik a kedvezményezett tájékoztatásáról, megjelölve az előlegigénylés elutasításának tényét és annak indokait.
105.3. Ha az előlegigénylés sikertelen hiánypótlás miatt lett elutasítva, a kedvezményezett ismételten benyújthat előlegigénylést.
105.4. Jogosulatlan előlegigénylés esetén az elutasítást követően a kedvezményezett újabb előlegigénylést nem nyújthat be.
Az előlegigénylés visszavonása
106.1. A hiánypótlásra visszaküldött előlegigénylést a kedvezményezett visszavonhatja, ha a hibák javítása a hiánypótlásra való felszólításban rögzített határidő leteltéig nem lehetséges.
106.2. Ha az előlegigénylés visszavonásra került, a kedvezményezett ismételten benyújthat előlegigénylést.
Az előleg kifizetése
107.1. Az előleg kifizetésére az előlegigénylés ellenőrzése, jóváhagyása, az EFK bankszámláról történő utalványozás, valamint annak terhelése alapján kerül sor.
107.2. Az EFK bankszámláról történő utalást megelőzően ellenőrizni kell a kedvezményezett, illetve a szállítói előleg szállítói finanszírozásban történő folyósításakor a szállító - köztartozás-mentességét.
107.3. Az irányító hatóság az igényelt előleg folyósítását a 117. § alapján teljesíti.
107.4. Az EFK utalványozást követően az irányító hatóság a jóváhagyásról és az elindított utalásról tájékoztatja a kedvezményezettet.
A támogatási előleg felhasználása
108. A támogatás banki betéti kamatai olyan pénzügyi bevételnek minősülnek, amelyet a projekttel összefüggésben - a kifizetési kérelem benyújtásakor tett nyilatkozat alapján - kell felhasználnia a kedvezményezettnek, amennyiben az a projekt szerződésszerű befejezéséhez szükséges, ennek külön ellenőrzése nem szükséges. A támogatásból, így a támogatási előlegből származó kamat nem minősül bevételnek, így annak az irányító hatóság felé történő elszámolása nem szükséges, és összegével a megítélt támogatási összeget nem kell csökkenteni.
109.1. A korábban igénybe vett támogatási előleget a IX. Fejezet szabályai szerint vissza kell követelnie a támogatónak, a 117. § (7) bekezdés szerinti esetekben.
109.2. Rendeltetésszerű a felhasználás, ha a kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylés az ellenőrzési szempontoknak megfelel, és a benyújtott elszámoló bizonylatok egy része vagy egésze jóváhagyásra kerül. Az irányító hatóság döntése alapján a benyújtott kifizetési igénylés elutasítása önmagában nem jelenti a támogatás nem rendeltetésszerű felhasználását.
109.3. A 117. § (7) bekezdésében meghatározott határidő lejárta előtt harminc és tizenöt nappal az irányító hatóság köteles a kedvezményezettnek figyelmeztető levelet küldeni, melyben felhívja a figyelmét a határidő lejártára, valamint felszólítja kifizetési igénylés benyújtására, vagy a támogatási előleg visszafizetésére.
109.4. Ha a kedvezményezett a figyelmeztető értesítésben leírt kötelezettségek egyikének sem tesz eleget, vagy a benyújtott kifizetési igénylés a támogatás nem rendeltetésszerű használatát bizonyítja, az irányító hatóság köteles felszólítani a kedvezményezettet a támogatási előleg visszafizetésére a IX. Fejezet szabályai szerint. Ebben az esetben az irányító hatóság köteles megvizsgálni, hogy fennáll-e a szabálytalanság gyanúja.
109.5. Szabálytalansági gyanú fennállása esetén az irányító hatóság a szabálytalansági gyanú bejelentő adatlap megfelelő kitöltésével szabálytalansági eljárást kezdeményez a szabálytalanságfelelősnél.
109.6. A 109.5. pont szerinti esetben az irányító hatóság a 133. § (2) bekezdésében és a 162. § (2) bekezdésében foglaltak mérlegelésével kezdeményezi a kifizetések felfüggesztését.
109.7. Ha a kedvezményezett a támogatási előlegigénylési kérelmének beérkezését megelőzően már nyújtott be kifizetési igénylést, a támogatási előleg felhasználására vonatkozó, a 117. § (7) bekezdésében meghatározott határidő kizárólag az előleg folyósítását követően benyújtandó kifizetési igénylésre vonatkozik.
109.8. Ha több részletben igényelt és kapott a kedvezményezett támogatási előleget, de az első részlet kifizetését követően annak felhasználására megállapított a 117. § (7) bekezdése szerinti határidő eredménytelenül telt el, az előleg teljes összegét a IX. Fejezet szabályai szerint vissza kell követelni.
Elszámolás a támogatási előleggel
110.1. A kedvezményezett a támogatási előleg igénybevételét követően - a támogatási szerződésben irányító hatóság által előleg-elszámolásra meghatározott feltételek figyelembevételével - bármikor megkezdheti a támogatási előleggel történő elszámolást a 117. § (8) bekezdésére tekintettel.
110.2. A támogatási előleggel, illetve annak egy részével történő elszámolás folyamata megegyezik a kifizetési igénylés folyamatával, azzal, hogy a támogatási előleg terhére elszámolandó költségeket (az elszámoló bizonylat egészét vagy egy részét) a kifizetési kérelem előleg elszámolására vonatkozó részében kell feltüntetni. Ha az igényelt támogatás és az összes megítélt támogatás aránya a támogatási szerződésben az irányító hatóság által előleg-elszámolás kötelező megkezdésére meghatározott mértéket - a 128. § (3) bekezdése szerinti halasztott önerő elszámolás figyelembe vételével - eléri, az irányító hatóság köteles az elszámoló bizonylatokkal igazolt költségeket automatikusan az előleggel szemben elszámolni, függetlenül a kedvezményezett által a kifizetési kérelem keretében rögzítettektől.
110.3. Ha a kedvezményezett több részletben igényelt és kapott támogatási előleget, akkor a támogatási előleg elszámolását, valamint a visszafizetését mindig a legkorábban kifizetett és el nem számolt támogatási előleg terhére kell megkezdeni.
110.4. Ha a kedvezményezett a záró kifizetési igénylése előtt nem számolt el az előleg teljes összegével, azt legkésőbb a záró kifizetési igénylésében kell megtennie. Az el nem számolt előleget a kedvezményezettől a IX. Fejezet szabályai szerint vissza kell követelni.
A fordított áfa-előleg igénylés további szabályai
111.1. A fordított áfa előleg célhoz kötött felhasználású, kizárólag fordított áfa fizetési kötelezettség teljesítésére használhatja a kedvezményezett.
111.2. A fordított áfa megelőlegezése és az azzal történő elszámolás két körben történik.
111.3. A fordított áfa megelőlegezése a fordított áfa előzetes megtérítésére irányuló kérelem, valamint a fordított áfával érintett szállítói elszámoló bizonylatot tartalmazó kifizetési igénylés alapján történik.
111.4. Minden fordított áfa-tételt egyedi fordított áfa előzetes megtérítésre irányuló kérelmen kell rögzíteni, a fordított áfával érintett elszámoló bizonylat megjelölésével.
112.1. A benyújtott szállítói finanszírozású fordított áfás elszámoló bizonylat támogatástartalmának kifizetése a szállítói finanszírozásra vonatkozó, 133. § (1) bekezdése szerinti határidőben történik.
112.2. A fordított áfás elszámoló bizonylatra vonatkozó áfa támogatástartalmának előlegként történő folyósítására a 115/A. § (6) bekezdése szerinti határidő az irányadó.
112.3.
112.4. A fordított áfa-előleg előzetes megtérítése iránti kérelemben megjelölt időpontot követő öt munkanapon belül a fordított áfa-előleggel történő elszámolás céljából az irányító hatósághoz be kell nyújtani kifizetési igénylés keretében az áfa-összesítőt fordított adózás esetén.
113. A fordított áfa-előleggel történő elszámolás történhet
a) egyéb, utófinanszírozásra, illetve szállítói finanszírozású elszámolásra benyújtott elszámoló bizonylatokat is tartalmazó kifizetési igénylés, vagy
b) önálló kifizetési igénylés keretében.
114.1. Ha az elszámolt összeg nagyobb, mint az igényelt és folyósított fordított áfa-előleg, a különbözet utófinanszírozásban kerül megtérítésre a kedvezményezett részére.
114.2. Ha az elszámolt összeg kevesebb, mint az igényelt és folyósított fordított áfa-előleg, a különbözetet a IX. Fejezet szabályai szerint automatikusan követelésként kerül előírásra a kedvezményezett felé.
114.3. Ha a kedvezményezett a fordított áfa-előleggel történő elszámolásra vonatkozó határidőt elmulasztja, a fordított áfa-előleg visszafizetésére kell kötelezni és a IX. Fejezet szabályai szerint kell eljárni.
114.4. Ha a fordított áfa-előleggel érintett szállítói elszámoló bizonylat visszavonásra vagy elutasításra kerül, vagy a kedvezményezett a fordított áfa-előleget nem az adóhatóság felé történő rendezésre fordítja, fel kell szólítani a nem megfelelően felhasznált fordított áfa-előleg összegének visszafizetésére.
114.5. Ha a kedvezményezett a visszafizetési felszólításnak nem tesz eleget, a IX. Fejezet szabályai szerint kell eljárni.
A szállítói előlegre jutó támogatás szállítói finanszírozási módban történő finanszírozásának további szabályai
115.1. A kedvezményezett által a szállítóval kötött szállítói szerződés alapján a szállítói előleg elszámolható összegére jutó támogatás utalható ki közvetlenül a szállító részére.
115.2. A szállítói előleg a szállító és a kedvezményezett között megkötött szerződésben foglalt, tartalékkeret nélküli összegre igényelhető.
115.3. A 128. § (3)-(5) bekezdéseire tekintettel, ha releváns, az önerő és az áfa összegének kedvezményezett általi pénzügyi teljesítését a 115.1. pont szerinti esetben is igazolni kell.
116.
117. Szállítói konzorcium esetén, ha a szállítói szerződésben nincs megbontva az ellenszolgáltatás tagonként, szállítói előlegigénylésre a konzorcium vezetője jogosult. Amennyiben a szállítói szerződésben az ellenszolgáltatás tagonkénti bontásban szerepel, a szállítói előleget a szállítói szerződésben rögzített arány szerint kell megosztani a konzorciumi partnerek között.
118. A szállítói előleget a kedvezményezett több részletben is igényelheti a szállítói szerződéssel összhangban.
119. A folyósított szállítói előleg elszámolandó összege nem csökken a szállítói szerződés alapján elszámolható költség csökkenése esetén.
120.1. Az irányító hatóság akkor fizeti ki a szállítói előlegre jutó támogatást, ha a kedvezményezett a szállító által kiállított előlegbekérő dokumentumot szállítóielőleg-igénylés keretében benyújtja. A kedvezményezettnek a szállítóielőleg-igénylés benyújtásával együtt az önerő kifizetésének igazolását - a 128. § (3)-(5) bekezdésre tekintettel - szükség esetén csatolnia kell.
120.2-120.3.
120.4. Ha a hiánypótlás nem vagy csak részben felel meg, a szállítóielőleg-igénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
120.5. A szállítóielőleg-igénylés jóváhagyásáról és elutasításáról az irányító hatóság értesíti a kedvezményezettet.
121.1. A kedvezményezett a szállító által - szállítói előleg folyósítását követően - kiállított előlegszámlát annak beérkezését követő öt napon belül köteles záradékolni, és benyújtani az irányító hatóságnak. Az irányító hatóság a szállító által kiállított előlegszámlát - ideértve az önrészről esetlegesen külön kiállított előlegszámlát is - ellenőrzi.
121.2. A jogosulatlanul igénybe vett szállítói előleg esetén a folyósított szállítói előleg összegét részben vagy egészben vissza kell fizetni a IX. Fejezet szabályai szerint.
122.1. A szállítói előlegre eső támogatás - 100%-os támogatási intenzitás alkalmazása esetén a szállítói előleg - folyósítása minden esetben a fővállalkozó részére történik.
122.2. A szállítói előlegelszámolást az alvállalkozóknak járó ellenszolgáltatással és a fővállalkozónak járó ellenszolgáltatással szemben arányosan kell elszámolni
a) az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet] 14. §-a szerinti, a 2015. november 1-jét megelőzően megindított építési beruházás, illetve építési koncesszió tekintetében felmerülő;
b) az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet] 32/A. §-a szerinti, 2017. január 1-jét követően megindított építési beruházás, illetve építési koncesszió tekintetében felmerülő; valamint
c) az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 39/A. § (6) bekezdése szerinti
kifizetések esetében.
123.1. A szállítói előleggel való elszámolás rész-, illetve végszámlával történik.
123.2. A folyósított szállítói előleg és az elszámoló bizonylat alapján a szállítónak kifizetett támogatás együttesen nem haladhatja meg a szállítói szerződés szerinti ellenszolgáltatás elszámolható összegének támogatástartalmát.
124.
A szállítói finanszírozásban nyújtott szállítói előleg különös szabályai közszféra szervezet kedvezményezettek esetén, és a biztosíték
125.1.
125.2.
126. A szállítói előlegigénylés előfeltétele, hogy
a) a közbeszerzési eljárás teljes dokumentációját ellenőrzésre benyújtották a közbeszerzések ellenőrzésére vonatkozó eljárásrendnek megfelelően az irányító hatóság részére és jóváhagyásra került, valamint a közbeszerzési eljárás eredményeként kötött, aláírt szállítói szerződést az aláírást követően haladéktalanul benyújtották a Pályázati e-ügyintézés felületen,
b) ha közbeszerzési eljárást nem kell lefolytatni, az aláírt szállítói szerződést az aláírást követően haladéktalanul benyújtották a Pályázati e-ügyintézés felületen.
127. A kedvezményezettnek a szállítóielőleg-igénylés benyújtásával együtt az önerő kifizetésének igazolását - a 128. § (3)-(5) bekezdésére tekintettel - szükség esetén csatolnia kell.
128.
129.1.
129.2. A 118/A. § (2a) bekezdés a) pontja szerinti biztosítékot a szállító a szállítói előleggel történő elszámolás elfogadásáig köteles fenntartani. Ha a szállító a szállítói előleggel több részletben számol el, a biztosíték értéke arányosan csökkenthető a szállítói szerződéssel összhangban.
130.1.
130.2. A 118/A. § (2a) bekezdése alapján a szállító által nyújtott biztosíték okiratának eredeti példányát a Pályázati e-ügyintézés felületen szkennelve - és ha a szállító az okiratot nem a kibocsátó minősített elektronikus aláírásával ellátva szerezte be és nyújtotta be, azt követően az irányító hatóságnak hivatalos iratként postai úton is megküldve - kell benyújtani. A szállítói előleg jóváhagyásának feltétele a biztosíték eredeti példányának beérkezése az irányító hatósághoz.
130.3. A 131. § (5) bekezdése értelmében a szállítói előleg igénylése esetén a devizában kötött szállítói szerződést forintban és devizában is nyilvántartásba kell venni, de a szállítói szerződésnek megfelelő devizában fizeti ki a támogató az előlegbekérőt, az előlegszámlát, a rész-, vagy végszámlát.
130.4-130.7.
131.1. Ha a szállítói előlegigénylés nem megfelelő, a 115/A. § szerint hiánypótlás kérhető a kedvezményezettől.
131.2.
131.3. Az irányító hatóság hiánypótlásra szólítja fel a kedvezményezettet, ha a szállítói előleg kifizetésének a kedvezményezett által teljesítendő előfeltétele van, vagy az általa benyújtott valamely dokumentum hiányos, hibás, tisztázandó vagy hiányzik.
132.1.
132.2. Ha a kedvezményezett a hiánypótlást hibásan vagy hiányosan nyújtja be, a szállítói előlegigénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
133.1. A szállító a támogatás folyósítását követően kiállított előlegszámlát a kiállítását követően haladéktalanul, de legkésőbb öt napon belül megküldi a kedvezményezettnek, aki a Pályázati e-ügyintézés felületen szkennelve benyújtja az irányító hatóságnak. Ha az elszámoló bizonylat a szállítói előleg folyósítását követő harminc napon belül nem kerül benyújtásra, az irányító hatóság vezetője köteles a 118/A. § (2a) bekezdés a) pontja esetén a szállító által nyújtott biztosítékot érvényesíteni, vagy a 118/A. § (2a) bekezdés b) pontja esetén a 134.4. pont szerint eljárni.
133.2. A kedvezményezett a szállító által kiállított előlegszámlát annak beérkezését követő öt napon belül köteles záradékolni és a Pályázati e-ügyintézés felületen szkennelve benyújtani az irányító hatóságnak.
133.3. Ha a záradékolt elszámoló bizonylat a szállítói előleg folyósítását követő harminc napon belül nem kerül benyújtásra az irányító hatósághoz, az irányító hatóság vezetője jogosult a kedvezményezettel szemben a támogatási szerződés szerinti szankciókkal élni.
133.4. Az előlegszámla és a záradékolt előlegszámla esetében a benyújtás dátuma a Pályázati e-ügyintézés felületre történő feltöltés időpontja. Ha a Pályázati e-ügyintézés felület infrastrukturális feltételei nem adottak és postai benyújtásra kerül sor, a benyújtás dátuma a postára adás időpontja.
133.5.
134.1. Jogosulatlan a szállítói előleg igénybevétele különösen, ha
a)
b) a kedvezményezett az előlegszámlát határidőben nem nyújtja be,
c) a szállítói előleggel nem, vagy nem teljes mértékben számolnak el,
d) a szállítói előleggel való elszámolást legkésőbb a szállítói szerződés szerinti ellenszolgáltatás elszámolható összege 50%-ának teljesítését követően nem kezdik meg.
134.2. Ha a jogosulatlan igénybevétel a szállítónak szándékos magatartására vezethető vissza, és a szállító nyújtott biztosítékot, az irányító hatóság érvényesítheti a biztosítékot a szállítóval szemben.
134.3. Ha a szállítói biztosíték érvényesítése eredménytelen, vagy részleges eredménnyel jár, az irányító hatóság a IX. fejezetben foglaltak szerint felszólíthatja a kedvezményezettet a fennmaradó követelés teljesítésére.
134.4. Ha a jogosulatlan igénybevétel a szállító szándékos magatartására vezethető vissza, és a szállító nem nyújtott biztosítékot, az irányító hatóság felszólítja a szállítót az előleg visszafizetésére. Ha a szállító a visszafizetési kötelezettségének a visszafizetésre megállapított határidőben nem vagy csak részben tesz eleget, az irányító hatóság a vissza nem fizetett összeg adók módjára történő behajtása céljából megkeresi az állami adóhatóságot. Behajthatatlanság esetén az irányító hatóság kezdeményezi az állami adóhatóságnál a szállító és a szállítóban többségi befolyással rendelkező szervezet adószámának törlését.
134.5. Ha a jogosulatlan igénybevétel a kedvezményezettnek felróható, az irányító hatóság a kedvezményezettel szemben élhet a támogatási szerződés szerinti szankciókkal.
A szállítói előlegre jutó támogatás finanszírozása utófinanszírozási módban
134/A.1. Ha a projekt vagy projekt tevékenység vonatkozásában utófinanszírozási módot alkalmaz a kedvezményezett, a szállító részére előlegbekérő alapján előleget utalhat, de a szállítóval kötött szerződés szerint járó előlegre támogatói korlát nem kerülhet megállapításra.
134/A.2. A 134/A.1. pont szerinti esetben az elszámolás bizonylata az előlegszámla. Állami támogatás esetén, ha a kedvezményezett támogatási előlegben is részesült, az előlegszámla csak a tényleges teljesítést követően, rész-, illetve végszámlával együtt képezi a pénzügyi elszámolás részét, amely alátámasztja, hogy a rész-, illetve végszámlában a szállító felé az előleg érvényesítésre vagy levonásra került. A kedvezményezett a szállító által kiállított előlegszámlát legkorábban az első részszámlával együtt benyújtja az irányító hatóságnak. A monitoring és információs rendszerben történt megfelelő rögzítést követően az irányító hatóság a kedvezményezett részére átutalja a rész- vagy végszámlára jutó támogatási összeget és az előlegszámla arányos, részszámlával vagy végszámlával igazolt részére jutó támogatást.
A támogatási előleg terhére a szállítónak nyújtott előlegre vonatkozó speciális szabályok
134/B.1. A Kbt. 135. § (8) bekezdése alapján az a közlekedésfejlesztési tárgyú projektet megvalósító közszféra szervezet kedvezményezett, amely
a) fizetési számláit az Áht. alapján a kincstárnál köteles vezetni vagy az európai uniós forrásból nyújtott költségvetési támogatások kezelésére a kincstárnál fizetési számlával rendelkezik, és
b) a 129. § (5) bekezdése szerinti egyetértés alapján utófinanszírozás keretében támogatási előlegben részesül,
a Kbt. hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződésben köteles biztosítani a szállító részére a szerződés - tartalékkeret nélküli - elszámolható összege 30%-ának megfelelő mértékű előleg igénybevételének lehetőségét.
134/B.2. A 134/B.1. pont szerinti esetben a kedvezményezett köteles biztosítékot kérni a Kbt. hatálya alá tartozó közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés elszámolható összegének 10%-a és a folyósított előleg különbözetére jutó támogatás összegének megfelelő mértékben.
A finanszírozás kezdeményezése az időközi kifizetési igénylés benyújtásával
135.1. Az irányító hatóság akkor teljesíthet kifizetést, ha a kedvezményezett az időközi kifizetési igénylést az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott, a Pályázati e-ügyintézés felületen elérhető egységes formátumban, az elektronikus alkalmazások szabályai szerint nyújtotta be. A monitoring és információs rendszer működési problémája esetén az időközi kifizetési igénylést az irányító hatósághoz papír alapon kell benyújtani.
135.2. A kedvezményezett a 110/B. § szerint köteles a projekt keretében elszámolni kívánt költségekre kötött szerződéseinek a támogatás kifizetése szempontjából releváns adatait a monitoring és információs rendszerben rögzíteni. Ha a kedvezményezettel szerződő fél konzorcium, és a szerződésben nincs megbontva az ellenszolgáltatás tagonként, akkor egy szerződést kell a monitoring és információs rendszer szerződés moduljában rögzíteni. Ha a szerződésben az ellenszolgáltatás tagonkénti bontásban szerepel, az egyes konzorciumi partnerekre vonatkozó adatokat önálló szerződésként kell rögzíteni a monitoring és információs rendszerben.
Az időközi kifizetési igénylés iktatása adatbetöltéssel a monitoring és információs rendszerbe
136.1. Az irányító hatósághoz beérkezett időközi kifizetési igénylést az irányító hatóság papír alapú benyújtás esetén iktatja és érkezteti is, majd átadja az elsődleges ellenőrnek.
136.2. Ha a papír alapú és az elektronikus dokumentáció között eltérés van, akkor a XII. Fejezet rendelkezései az irányadóak.
Az időközi kifizetési igénylés dokumentum alapú ellenőrzése
137.1. Az irányító hatóság az általa végzett teljes első szintű ellenőrzés keretében gondoskodik a kedvezményezett által benyújtott valamennyi jelentés, nyilatkozat és bizonylat dokumentum alapú formai és tartalmi szempontból történő ellenőrzésének lefolytatásáról, valamint a kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel kiválasztott projektek megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről.
137.2. Az irányító hatóság a kedvezményezett által benyújtott időközi kifizetési igénylést a vonatkozó jogszabályokban, a felhívásban, valamint a támogatási szerződésben foglalt elszámolhatósági szabályok szerint ellenőrzi általános és bizonylati szinten tartalmi és formai szempontból.
137.3. A beérkezett időközi kifizetési igénylést először általános szinten kell leellenőrizni, melynek keretében meg kell győződni arról, hogy a projekt megvalósítása megfelelően halad, így a projekt keretében felmerült költségek kifizethetők.
137.4. Az irányító hatóság az időközi kifizetési igénylés - általános szintű - ellenőrzését egységes szempontrendszer szerint végzi, a monitoring és információs rendszerbe feltöltött ellenőrző lista segítségével.
138.1. Az időközi kifizetési igénylés általános szintű ellenőrzését követően, a bizonylati szintű ellenőrzés során kell ellenőrizni a vonatkozó jogszabályokban, illetve az irányító hatóság által a támogatási szerződésben kötelezően előírt elszámolási dokumentáció teljességét, valamint formai, számszaki helyességét.
138.2. A formai ellenőrzés kiterjed legalább
a) a dokumentáció hiánytalanságára,
b) a kettős finanszírozás elkerülése érdekében szükséges formai elemek meglétére,
c) az elszámoló bizonylatok részbeni, vagy teljes kifizetésének igazolására a 128. § (3)-(5) bekezdésének figyelembevételével,
d) az elszámoló bizonylaton szereplő költségek felmerülésének idejére és azok jogosultjára.
138.3. A tartalmi szempontú ellenőrzés során meg kell győződni az időközi kifizetési igénylésnek a támogatási szerződéssel - támogatói okirat esetén a projekt adatlapban - vállalt kötelezettségekkel, illetve a kedvezményezett által kötött szállítói szerződéssel való összhangról. A benyújtott elszámoló bizonylaton szereplő adott költségnek a projekt keretében való elszámolhatósága is ennek keretében ellenőrizendő.
139.1. Az irányító hatóságnak a bizonylati szintű ellenőrzés során ellenőriznie kell, hogy a benyújtott elszámolásban szereplő elszámoló bizonylattal kapcsolatban van-e benyújtott közbeszerzési dokumentáció. Ha az elszámolásban szereplő elszámoló bizonylathoz kapcsolódó közbeszerzési dokumentációról még nem született döntés vagy elutasító döntés született, az érintett elszámoló bizonylat nem kifizethető, annak támogatástartalmával a folyósítandó támogatást csökkenteni kell.
139.2. Az elszámoló bizonylat támogatástartalma csak a 128. § (3)-(5) bekezdések szerinti esetben folyósítható.
139.3. A bizonylati szintű ellenőrzést a monitoring és információs rendszerbe feltöltésre került egységes ellenőrzési lista segítségével kell elvégezni.
140.1. Ha a támogatási kérelem benyújtása óta a kedvezményezett átláthatósági feltételeit képező adataiban változás állt be, a kifizetési igénylés ellenőrzésével egyidejűleg az irányító hatóság ellenőrzi, hogy a kedvezményezett átlátható szervezetnek minősül-e.
140.2. A kifizetési igénylésben bemutatásra kerülő fizikai, szakmai előrehaladás ellenőrzésébe az irányító hatóság más szervezeti egységei és külső szakértők is bevonhatók.
140.3.
140.4. Az ellenőrzést követően az irányító hatóság munkatársa a következő megállapításokat teheti
a) az időközi kifizetési igénylés tartalmi és formai szempontból egyaránt megfelelő, hiánytalan és hibátlan, az igényelt támogatási összeg elfogadható,
b) az időközi kifizetési igénylés vagy annak egy része általános, illetve bizonylati szintű problémák következtében nem fogadható el, ezért elutasításra kerül, ez esetben az elutasított időközi kifizetési igénylés vagy annak az elutasítással érintett része vonatkozásában támogatási összeg kifizetésére nem kerül sor,
c) az időközi kifizetési igénylés egy része vagy egésze tartalmi, illetve formai okból hiánypótlásra szorul,
d) szabálytalansági gyanú vagy a kivizsgálására tett intézkedés esetén az irányító hatóság vezetője elrendelheti az érintett vagy a kedvezményezettet megillető összes kifizetés felfüggesztését.
140.5. EMVA forrásból nyújtott támogatás kivételével a kifizetési igénylés elfogadott része vonatkozásában az irányító hatóság gondoskodik a jó tételezés szabályai szerint az elfogadott támogatási összeg folyósításáról.
Az időközi kifizetési igénylés hiánypótoltatása
141.1. A hiánypótlásra a 132. §-ában foglaltakat megfelelően alkalmazni kell.
141.2. Az irányító hatóság a 132. § (1) bekezdésében meghatározott határidőnél rövidebb hiánypótlási határidőt is megállapíthat.
141.3.
141.4. A hiánypótlás sikeresnek minősül, ha az előírt határidőn belül javításra kerül valamennyi hiba, és pótlásra kerül valamennyi hiányosság. EMVA forrásból nyújtott támogatás kivételével, ha a kedvezményezett a hiánypótlást nem tudja teljesíteni a hiánypótlásra felszólító értesítésben megjelölt határideig, a hiánypótlással érintett elszámoló bizonylatot a kifizetési igénylésből visszavonhatja. Az elszámoló bizonylat későbbi kifizetési igénylésben ismételten benyújtható.
141.5. Engedményezés, valamint szállítói finanszírozás esetén a hiánypótlás teljesítése szintén a kedvezményezett kötelezettsége.
Az időközi kifizetési igénylés tisztázása
141/A.1. Ha a kedvezményezett által benyújtott időközi kifizetési igénylés ellentmondásos információkat tartalmaz, az irányító hatóság az információk további részletezését, pontosítását, az ellentmondások feloldását kérheti a kedvezményezettől a hiánypótlást követően egy alkalommal, legfeljebb három napos határidő kitűzésével tisztázó kérdés formájában.
141/A.2. A tisztázó kérdés megválaszolására rendelkezésre álló határidő a 133. § (1) bekezdésében előírt kifizetési határidőt felfüggeszti.
141/A.3. Ha a kedvezményezett a tisztázó kérdésre adott választ hibásan vagy hiányosan nyújtja be, az időközi kifizetési igénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
Az időközi kifizetési igénylés visszavonása
141/B.1. A hiánypótlásra visszaküldött időközi kifizetési igénylést a kedvezményezett visszavonhatja, ha a hibák javítása a hiánypótlásra való felszólításban rögzített határidőben nem lehetséges.
141/B.2. Ha az időközi kifizetési igénylés visszavonásra került, a kedvezményezett ismételten benyújthat kifizetési igénylést.
141/B.3. EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén a kifizetési igénylés - ide értve az előlegigénylést is - a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben foglaltak szerint vonható vissza.
Az időközi kifizetési igénylés jóváhagyása
142.1. Ha az időközi kifizetési igénylés, vagy annak egy része - ha hiánypótlást rendeltek el, úgy a hiánypótlás teljesítésének ellenőrzését követően - megfelelő, az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben jóváhagyja.
142.2. A jóváhagyást követően az irányító hatóság összeállítja a szükséges utalványozási dokumentációt jogosultanként és megindítja az utalványozás folyamatát.
Az időközi kifizetési igénylés elutasítása
143.1. Az időközi kifizetési igénylést vagy egy részét el kell utasítani,
a) ha valamely ellenőrzési szempontot nem teljesít és hiánypótlásra nincs lehetőség,
b) hiány pótlására és a hiba javítására a kitűzött hiánypótlási határidőn belül nem kerül sor,
c) ha az ellenőrzések során az kerül megállapításra, hogy az elvégzett tevékenységek nem állnak összhangban a támogatási szerződésben foglaltakkal,
d)
143.2.
143.3. Az elutasított elszámoló bizonylatok támogatástartalmát a kedvezményezett egy következő időközi kifizetési igénylés összeállítása során újból igényelheti, ha a korábban nem teljesített hiánypótlási, illetve elutasítási indok ezt lehetővé teszi.
143.4. Ha az időközi kifizetési igénylést vagy annak egy részét el kell utasítani, az irányító hatóság az elutasítás okát a monitoring és információs rendszerben rögzíti és az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben az elutasító döntést jóváhagyja.
143.5. Az elutasítást követően az irányító hatóság - utófinanszírozás esetén az időközi kifizetési igénylés beérkezésétől számított legfeljebb negyvenöt napon, szállítói finanszírozás esetén legfeljebb harminc napon belül - tájékoztatja a kedvezményezettet az időközi kifizetési igénylés vagy annak adott része elutasításának tényéről és annak okairól.
143.6. A 143.5. pont szerinti határidőbe a felfüggesztő hatályú esetek időtartama nem számít bele.
143.7. Ha az időközi kifizetési igénylést az irányító hatóság szakmai, a támogatási szerződés teljesülését akadályozó ok miatt elutasította, köteles az elutasítás okaira alapítottan szabálytalansági gyanúbejelentést tenni a monitoring és információs rendszerben. Ha az elutasítás kizárólag formai okra vezethető vissza, akkor az elutasítás tényét szabálytalansági gyanúként nem kell rögzíteni a monitoring és információs rendszerben.
143.8. A szabálytalansági gyanú fennállása esetén az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa a szabálytalansági gyanú bejelentő adatlap megfelelő kitöltésével haladéktalanul szabálytalansági eljárást kezdeményez a szabálytalanságfelelősnél.
143.9. A 143.8. pont szerinti esetben az irányító hatóság a 133. § (2) bekezdésében és 162. § (2) bekezdésében foglaltak mérlegelésével kezdeményezi a kifizetések felfüggesztését.
Építési beruházás, illetve építési koncesszió vonatkozásában 2015. november 1-jét megelőzően, valamint 2017. január 1-jét követően megindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződésekre, valamint az Étv. hatálya alá tartozó építési beruházások esetén alkalmazandó különös finanszírozási szabályok szállítói finanszírozás esetén
144.1. Építési beruházás, illetve építési koncesszió vonatkozásában
a) 2015. november 1-jét megelőzően megindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződések esetén a 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-át,
b) 2017. január 1-jét követően megindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződések esetén a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. és 32/B. §-át,
c) az Étv. hatálya alá tartozó építési beruházások esetén az Étv. 39/A. § (6) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
144.2. A 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, valamint az Étv. 39/A. § (6) bekezdése értelmében a fővállalkozó mindaddig nem jogosult saját teljesítésének ellenértékére, amíg a teljesítésben részt vevő alvállalkozókat, illetve a velük munkaviszonyban vagy egyéb foglalkoztatási jogviszonyban álló szakembereket (a továbbiakban: alvállalkozók) az ellenszolgáltatásból megillető rész tekintetében (a kedvezményezett vagy az irányító hatóság általi utalást követően) ki nem egyenlítette.
144.3. A 144.2. pont szerinti kötelezettségből adódóan az érintett szállítói kifizetések közül először az alvállalkozókat és a fővállalkozóval munkaviszonyban vagy egyéb foglalkoztatási viszonyban álló szakembereket (a továbbiakban: szakemberek) megillető összeg, majd a fővállalkozót megillető összeg kerül kifizetésre.
144.4. Ajánlattevői konzorcium esetén minden egyes konzorciumi tagnak külön kell kezelni az alvállalkozóját.
144.5. A kifizetési határidőt felfüggesztő eseteket jelen alcím szerinti kifizetésekre nem lehet értelmezni.
144.6. A 136. §-a szerinti késedelmi kamat a jelen címben előírt fizetési határidők nem teljesítése esetén jelentkezik.
145.1. Legkésőbb a teljesítés elismerésének időpontjáig nyilatkozni kell arról, hogy a fővállalkozó által a teljesítésbe bevont alvállalkozó(k) az ellenszolgáltatásból mekkora összegre jogosultak, egyidejűleg fel kell őket szólítani az elszámoló bizonylataik kiállítására.
145.2. A 145.1. pont szerinti nyilatkozatot követően a teljes teljesítésről az ÁFA törvénynek megfelelő fővállalkozói elszámoló bizonylatot kell kiállítani, részletezve abban az alvállalkozói teljesítés, valamint a fővállalkozói teljesítés mértékét.
145.3. A szállító által a kedvezményezett felé megküldött 145.1. és 145.2. pont szerinti dokumentumokat, valamint a teljes teljesítésre vonatkozó teljesítésigazolási dokumentációt (beleértve az alvállalkozóknak járó ellenszolgáltatásból a támogatáson felüli rész kifizetéséről szóló alátámasztó dokumentumot) haladéktalanul be kell nyújtania a kedvezményezettnek az irányító hatósághoz szállítói kifizetésre.
145.4. Az irányító hatóság a dokumentumalapú ellenőrzést az alvállalkozói és fővállalkozói teljesítésre egyaránt lefolytatja.
145.5. Az ellenőrzés lefolytatását követően az irányító hatóság köteles az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás támogatástartalmát szállítói kifizetésben a fővállalkozó felé teljesíteni.
146.1. Az alvállalkozói teljesítések kifizetését követően kerülhet sor a fővállalkozót az ellenszolgáltatásból megillető rész kifizetésére, melynek feltétele
a) fővállalkozó kedvezményezett felé megküldött, az alvállalkozókkal szembeni fizetési kötelezettség teljesítéséről szóló fővállalkozói igazolás, csatolva mellé az átutalások igazolásainak hiteles másolatát, illetve
b) - a 2017. január 1-jét követően megindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződések esetén - a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/B. §-a szerinti kötelezettség teljesítése.
146.2. A fővállalkozó igazolásának kedvezményezetthez történő benyújtását követően a kedvezményezett haladéktalanul köteles az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítésére vonatkozó nyilatkozaton hiteles aláírásával igazolni az átutalások igazolásai másolatának, illetve az alvállalkozók köztartozás-mentességét mutató nemleges adóigazolás másolatainak beérkezési dátumát és hogy csak a kivitelezésben érintett alvállalkozó felé történt utalás.
146.3. A 146.2. pont szerinti nyilatkozatot a kedvezményezett köteles a fővállalkozót megillető ellenszolgáltatásból a támogatáson felüli összeg megfizetését követően haladéktalanul, de legkésőbb a pénzügyi rendezést (a kedvezményezett pénzforgalmi számlájának megterhelését) követő munkanapon az irányító hatóságnak benyújtani. 100%-os támogatási intenzitás esetén a kedvezményezett a szállítói igazolás beérkezését követően haladéktalanul köteles a 146.2. pont szerinti nyilatkozatot benyújtani az irányító hatósághoz.
146.4. A fővállalkozói igazolás és az átutalási igazolások hiteles másolatainak a kedvezményezettnél, helyszínen rendelkezésre kell állnia.
146.5. Az irányító hatóság - ha azt már korábban megtette - a fővállalkozó teljesítését nem vizsgálja újra, kizárólag az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítésére vonatkozó nyilatkozat alaki és számszaki ellenőrzését, annak teljesítésigazolással való összhangját, valamint a fővállalkozót megillető ellenszolgáltatásból a támogatáson felüli összeg megfizetésének igazolását vizsgálja.
146.6. A 145.1-146.5. pont szerinti esetben az alvállalkozói és fővállalkozói teljesítés összege a monitoring és információs rendszerben külön elszámoló bizonylatokként kerül rögzítésre. A kifizetés első körében kizárólag az alvállalkozók teljesítése kerül kifizetésre, a fővállalkozót megillető ellenszolgáltatás mindaddig visszatartásra kerül, ameddig a kedvezményezett be nem nyújtja az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről szóló nyilatkozatot.
147.1. Ha a fővállalkozó a teljes teljesítésről kiállított elszámoló bizonylat kedvezményezett felé történő benyújtásával egyidejűleg igazolja, hogy az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatást már teljesítette és a fővállalkozói igazoláshoz csatolja az alvállalkozó szervezethez kapcsolódó átutalások igazolásainak hiteles másolatát, akkor a teljes teljesítésről kiállított szállítói elszámoló bizonylat támogatástartalma egy összegben kifizethető e rendeletben előírt kifizetési határidő figyelembevételével.
147.2. A 147.1. pont szerinti esetben az alvállalkozói teljesítés mértékéről és az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről szóló kedvezményezett által tett nyilatkozatokat a szállítói elszámoló bizonylattal egyidejűleg kell benyújtani. A benyújtás feltétele a fent említett fővállalkozói igazolás és az alvállalkozó szervezethez kapcsolódó átutalási igazolások hiteles másolatainak a kedvezményezettnél, helyszínen történő rendelkezésre állása.
147.3. A monitoring és információs rendszerben történő rögzítés a 147.1. és 147.2. pont szerinti esetben egy elszámoló bizonylat rögzítésével történik.
148.1. Ha a szállító nem vesz igénybe alvállalkozót, a 144.1-147.3. pont rendelkezéseit nem kell alkalmazni, a szállítói kifizetést e rendeletben rögzített szabályok szerint kell teljesíteni.
148.2. A 144.1-147.3. pont szerinti kifizetések esetében a fordított áfa-előleg igénylése elszámoló bizonylathoz kötötten történik. Egy elszámoló bizonylat kiállítása esetén az elszámoló bizonylat teljes áfa-tartalmának támogatási intenzitással arányos része igényelhető fordított áfa-előlegként, két részletben történő elszámoló bizonylat kiállítás esetén két részletben igényelhető a fordított áfa-előleg is.
149.1. Utófinanszírozás esetében az alvállalkozókat, a szakembereket és a fővállalkozót megillető összegről szóló elszámoló bizonylatokat együtt, egy elszámolás keretében lehet benyújtani az irányító hatóságnak.
149.2. A kifizetési kérelemben a kedvezményezettet nyilatkoztatni kell arról, hogy
a) a 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, vagy az Étv. 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében meggyőződött arról, hogy az alvállalkozóknak járó ellenszolgáltatás kifizetésre vagy jogszerűen visszatartásra került,
b) az alvállalkozóknak járó ellenszolgáltatás kifizetése esetén az ezt igazoló fővállalkozói igazolás és az alvállalkozó szervezethez kapcsolódó átutalási igazolások hiteles másolatai a kedvezményezettnél, helyszínen rendelkezésre állnak, valamint
c) - a 2017. január 1-jét követően megindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződések esetén - a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/B. §-a szerinti kötelezettség teljesítésre került.
150.1. Bármely finanszírozási mód esetén, ha az alvállalkozó jó teljesítési garancia vagy a Ptk. szerinti beszámítás miatt az általa kiállított elszámoló bizonylatnak nem a teljes értékét kaphatja meg, a fővállalkozó - annak ellenére, hogy az elszámoló bizonylat teljes összegének kifizetése nem igazolható - az alvállalkozói teljesítés alapján az elszámoló bizonylat teljes összegére eső támogatásra jogosult.
150.2. Az alvállalkozó által vállalt jó teljesítési garancia egyik finanszírozási mód esetén sem érinti a támogatási szerződés alapján kifizethető támogatás összegét.
150.3. Utófinanszírozás esetén a 147.1-147.3. pontok
a) a 2015. november 1-jét megelőzően megindított közbeszerzési eljárásoknál a 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdés h) pontja alapján,
b) a 2017. január 1-jét követően megindított közbeszerzési eljárásoknál a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdés h) pontja alapján, és
c) az Étv. 39/A. § (6) bekezdése alapján,
ha az alvállalkozó és a fővállalkozó által elismert összeg között eltérés van, a kedvezményezett őrzi az ellenszolgáltatás fennmaradó részét, amíg a fővállalkozó hitelt érdemlően tudja bizonyítani, hogy az alvállalkozó nem jogosult a ki nem fizetett összegre.
A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított, építési beruházás és szolgáltatás megrendelés tárgyú közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződésekre alkalmazandó különös finanszírozási szabályok utó- és szállítói finanszírozás esetén
150/A.1. Az alvállalkozókat és a fővállalkozót megillető összegről szóló elszámoló bizonylatokat együtt, egy elszámolás keretében lehet benyújtani az irányító hatóságnak.
150/A.2. A kifizetési kérelemben a kedvezményezettnek nyilatkoznia kell arról, hogy a Kbt. 135. § (3) bekezdés e) pontja szerinti visszatartási kötelezettség teljesítésre került-e. A visszatartási kötelezettség elmulasztása esetén kifizetésekre nem kerülhet sor.
A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított, építési beruházás és szolgáltatás megrendelés tárgyú közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződésekre alkalmazandó különös finanszírozási szabályok
150/B.1. Építési beruházás, valamint szolgáltatás megrendelés vonatkozásában elindított közbeszerzési eljárások, illetve azok alapján megkötött szerződések esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
150/B.2. Ajánlattevői konzorcium esetén minden egyes konzorciumi tagnak külön kell kezelni az alvállalkozóját.
150/B.3. A 136. § szerinti késedelmi kamat a 133. § (1) bekezdésében előírt fizetési határidők nem teljesítése esetén jelentkezik.
150/C.1. A fővállalkozónak legkésőbb a teljesítés elismerésének időpontjáig nyilatkozni kell arról, hogy az általa a teljesítésbe bevont alvállalkozó(k) az ellenszolgáltatásból mekkora összegre jogosultak, egyidejűleg fel kell őket szólítani az elszámoló bizonylataik kiállítására.
150/C.2. A 150/C.1. pont szerinti nyilatkozatot követően a teljes teljesítésről az ÁFA törvénynek megfelelő fővállalkozói elszámoló bizonylatot kell kiállítani, részletezve abban az alvállalkozói teljesítés, valamint a fővállalkozói teljesítés mértékét.
150/C.3. A fővállalkozó és alvállalkozók - amennyiben nem szerepelnek a köztartozásmentes adózói adatbázisban - benyújtják a kedvezményezett részére a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolást. Az igazolást a kedvezményezett köteles a fővállalkozót és alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatásból a támogatáson felüli összeg megfizetését követően haladéktalanul, de legkésőbb a pénzügyi rendezést (a kedvezményezett pénzforgalmi számlájának megterhelését) követő munkanapon az irányító hatóságnak benyújtani a kifizetési igénylés részeként. 100%-os támogatási intenzitás esetén a kedvezményezett az igazolás beérkezését követően haladéktalanul köteles azt benyújtani az irányító hatósághoz a kifizetési igénylés részeként.
150/C.4. A fővállalkozó által a kedvezményezett felé megküldött 150/C.1. és 150/C.2. pont szerinti dokumentumokat, valamint a teljes teljesítésre vonatkozó teljesítésigazolási dokumentációt (beleértve az alvállalkozóknak és a fővállalkozónak járó ellenszolgáltatásból a támogatáson felüli rész kifizetéséről szóló alátámasztó dokumentumot és szükség szerint a 150/C.3. pont szerinti igazolást) haladéktalanul be kell nyújtania a kedvezményezettnek az irányító hatósághoz szállítói kifizetésre.
150/C.5. Az irányító hatóság a dokumentumalapú ellenőrzést az alvállalkozói és fővállalkozói teljesítésre egyaránt lefolytatja.
150/C.6. Az ellenőrzés lefolytatását követően az irányító hatóság köteles az alvállalkozókat és a fővállalkozót megillető ellenszolgáltatás támogatástartalmát szállítói kifizetésben az alvállalkozók és a fővállalkozó felé teljesíteni.
150/D. A 150/C. pont szerinti esetben az alvállalkozói és fővállalkozói teljesítés összege a monitoring és információs rendszerben egy elszámoló bizonylat több tételeként kerül rögzítésre.
Egyszerűsített elszámolás
151.1. Ha erre a felhívás és a támogatási szerződés lehetőséget ad, az irányító hatóság által készített, és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által előzetesen véleményezett módszertan szerint előre rögzített költségátalány alapján történő elszámolásra van lehetőség.
151.2. A projektben átalány alapon elszámolt költségekkel kapcsolatos elszámoló bizonylatokat, az azok kifizetését igazoló bizonylatokat és az egyéb kapcsolódó nyilvántartásokat a kifizetési igényléséhez nem kell csatolni.
151.3. A projektben átalány alapon elszámolt költségeket alátámasztó bizonylatok helyszíni ellenőrzés keretében sem kerülnek vizsgálatra.
A költségvetési előfinanszírozás technikai átforgatása
152.1. Olyan projektek esetében, amelyek központi költségvetési előfinanszírozásban részesültek és utólag vonják őket uniós finanszírozásba, a kedvezményezettet a támogatási szerződés megkötésekor nyilatkoztatni kell a kapott költségvetési előfinanszírozás mértékéről és az azt folyósító költségvetési fejezetről.
152.2. A teljes elszámolás érdekében a költségvetési előfinanszírozás teljes összegére vonatkozó, a költségvetési előfinanszírozással érintett elszámoló bizonylatokat önálló kifizetési igénylés keretében be kell nyújtani.
152.3. A kifizetési igénylésben
a) meg kell adni a kifizetési igénylés keretében elszámolni kívánt költségvetési előfinanszírozás összegét, valamint
b) jelezni kell, hogy a kifizetési igénylés kizárólag költségvetési előfinanszírozással érintett elszámoló bizonylatokat tartalmaz,
c) illetve jelezni kell a projekt keretében elért eredményeket.
153.1. A költségvetési előfinanszírozással érintett elszámoló bizonylatokat nem lehet elszámolni a támogatási előleg terhére.
153.2. Átforgatott projekt kifizetési igénylése esetében is el kell végezni az 5. és 6. melléklet szerinti ellenőrzést.
153.3. A kifizetési igénylés utalványozásakor az irányító hatóságnak az átforgatás tényét fel kell tüntetni.
153.4. A technikai átforgatás az irányító hatóság képviselőinek állandó, valamint egyéb érintettek szükség szerinti részvételével történik.
153.5. Az átforgatásról minden esetben jegyzőkönyvet kell készíteni, amit az irányító hatóság vezetője vagy az irányító hatóság utalványozásra kijelölt, vezető beosztású munkatársa hagy jóvá. A jóváhagyott jegyzőkönyvet az érintett utalványozási dokumentációval együtt a kincstár és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére meg kell küldeni, és csatolni kell a monitoring és információs rendszerben.
A fordított adózás szabályai
154.1. A kedvezményezett áfa-státuszától és a finanszírozás módjától függően eltérően kell kezelni a fordított adózással érintett projekt tevékenységek megvalósításával összefüggésben felmerült költségek elszámolását.
154.2. Ha a fordított adózással érintett projekt tevékenység utófinanszírozás keretében kerül elszámolásra és a kedvezményezett áfa-levonásra jogosult, a benyújtott bizonylathoz áfa- bevallást nem kell csatolni.
155.1. Ha a fordított adózással érintett projekt tevékenység utófinanszírozás keretében kerül elszámolásra és a kedvezményezett áfa-levonásra nem jogosult, a kifizetési igénylésben az 4. melléklet szerinti alátámasztó dokumentumokkal igazolni kell, hogy az elszámoló bizonylat kiállítója felé az elszámoló bizonylat nettó összegének átutalása megtörtént.
155.2. Az áfa összegének adóhatóság felé történő megfizetését a fordított áfa-összesítőn kell igazolni.
155.3. A fordított adózás alapján kiállított elszámoló bizonylatot és a hozzá kapcsolódó áfa- összesítőt külön bizonylatként kell kezelni és rögzíteni a monitoring és információs rendszerben.
155.4. A két összeg pénzügyi rendezése külön számviteli bizonylat alapján eltérő időpontban történhet.
155.5. Ha a fordított adózással érintett projekt tevékenység szállítói finanszírozás keretében kerül elszámolásra és a kedvezményezett áfa-levonásra jogosult, kizárólag a támogatáson felüli összeg szállító részére történt megfizetését kell igazolni.
156.1. Ha a fordított adózással érintett projekt tevékenység szállítói finanszírozás keretében kerül elszámolásra és a kedvezményezett áfa-levonásra nem jogosult, a támogatáson felüli összeg szállító részére történt megfizetését, valamint az áfa adóhatóság felé, fordított áfa- összesítőn történt kedvezményezett általi megfizetését, illetve bevallását kell igazolni.
156.2. A fordított adózás alapján kiállított elszámoló bizonylatot és a hozzá kapcsolódó fordított áfa-összesítőt külön bizonylatként kell kezelni és rögzíteni a monitoring és információs rendszerben.
156.3. A két összeg pénzügyi rendezése külön számviteli bizonylat alapján, eltérő finanszírozási mód szerint eltérő időpontban történhet. A nettó összegről kiállított elszámoló bizonylat kiegyenlíthető a szállító felé szállítói finanszírozás alapján, az áfa összege pedig a kedvezményezett felé utófinanszírozás alapján.
157.1. Az áfa-bevallást a helyszínen kell ellenőrizni, a fordított áfa-összesítőt a kifizetési igénylésben kell benyújtani alátámasztó dokumentumként.
157.2. Az egységesen alkalmazandó fordított áfa-összesítőben fel kell tüntetni a fordított adózású elszámoló bizonylatra vonatkozó adatokat, valamint annak a kifizetési igénylésnek a számát, melyben a fordított adózású elszámoló bizonylat benyújtásra került.
157.3. Ha a fordított adózású elszámoló bizonylat felfüggesztésre vagy elutasításra kerül, a kapcsolódó fordított áfa-összesítő vonatkozó áfa-tétele kifizetését is fel kell függeszteni vagy el kell utasítani.
157.4. Ha a fordított adózású elszámoló bizonylat felfüggesztése vagy elutasítása formai okból történt, a kapcsolódó áfa-összeg kifizethető.
157.5. Ha kerekítésből adódóan az adóhatóság felé befizetett és elszámolásra benyújtott fordított áfa-összeg meghaladja a ténylegesen felmerült és kifizetett fordított áfa-összeget, az irányító hatóság a ténylegesen felmerült és kifizetett fordított áfa-összeg után folyósítja a támogatást.
157.6. Ha kerekítésből adódóan az adóhatóság felé befizetett és elszámolásra benyújtott fordított áfa-összeg kevesebb, mint a ténylegesen felmerült és kifizetett fordított áfa-összeg, az irányító hatóság az adóhatóság felé befizetett és elszámolásra benyújtott fordított áfa-összeg után folyósítja a támogatást.
157.7. A fordított adózásra vonatkozó összesítő, mint bizonylat rögzítése a többi összesítőhöz hasonlóan történik.
157.8. A kumulált áfa és kumulált elszámolható áfa összegét kell rögzíteni az áfa és az elszámolható áfa cellákba, azaz a nettó összeg rögzítésére szolgáló cellában 0-nak kell szerepelnie.
Az egyszeri elszámolók időszakos beszámolóval történő jelentéstételi kötelezettsége
158.1. Ha a kedvezményezett egyszeri elszámoló, a 184. § (2) bekezdés értelmében a projekt előrehaladás bemutatására bármikor kötelezhető.
158.2. A beszámoló benyújtásának határidejét az irányító hatóság ez irányú megkeresése tartalmazza.
159.1. Ha a kedvezményezett a beszámolót határidőben nem küldi meg az irányító hatóság részére, az irányító hatóság a kedvezményezettet tizenöt napos határidő kitűzésével felszólítja a beszámoló benyújtására.
159.2. Ha a kedvezményezett benyújtja a beszámolót, azt az irányító hatóság a beérkezéstől számított tizenöt napon belül formai és szakmai szempontokat tartalmazó, előre összeállított, a monitoring és információs rendszerben szereplő ellenőrző listák alapján leellenőrzi. A beszámoló ellenőrzésébe az irányító hatóság bármely szervezeti egysége és külső szakértő is bevonható.
159.3. Ha a kedvezményezett nem nyújtja be a beszámolót, az irányító hatóság megteszi a szerződésszegés jogkövetkezményei szerint szükséges eljárás lefolytatására irányuló intézkedéseket.
160.1. Ha az ellenőrzés során a beszámolóval kapcsolatban formai, illetve tartalmi hiányosságok merülnek fel vagy a beszámolóhoz csatolandó dokumentumok valamelyike hiányzik, az irányító hatóság a beszámoló beérkezésétől számított tizenöt napon belül, legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével a hiány pótlására, illetve a hiba javítására szólítja fel a kedvezményezettet. A hiánypótlásra való felszólításban az irányító hatóság tájékozatja a kedvezményezettet arról, hogy a nem vagy nem megfelelően benyújtott beszámoló esetén a szerződésszegés jogkövetkezményeit kell alkalmazni.
160.2. Az irányító hatóság a 160.1. pont szerinti határidőnél rövidebb hiánypótlási határidőt is megállapíthat.
160.3. Hiánypótlási, illetve hibajavítási felhívásra egy beszámoló esetében legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor.
160.4. Ha a kedvezményezett a hiánypótlásra megállapított határidőben nem teljesíti a hiánypótlási kötelezettségét, az irányító hatóság megteszi a szerződésszegés jogkövetkezményei szerint szükséges eljárás lefolytatására irányuló intézkedéseket.
160.5. Ha a kedvezményezett által benyújtott beszámoló ellentmondásos információkat tartalmaz, az irányító hatóság az információk további részletezését, pontosítását, az ellentmondások feloldását kérheti a kedvezményezettől a hiánypótlást követően egy alkalommal, legfeljebb három napos határidő kitűzésével tisztázó kérdés formájában.
160.6. Ha a kedvezményezett a tisztázó kérdésre adott választ hibásan vagy hiányosan nyújtja be, a beszámolót a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
161.1. A benyújtott beszámoló elfogadásáról vagy elutasításáról az ellenőrzését - hiánypótlás esetén a hiánypótlás beérkezését - követő öt napon belül kell dönteni és a kedvezményezettet értesíteni.
161.2. A jóváhagyást a monitoring és információs rendszerben rögzíteni kell, a döntésről az irányító hatóság értesíti a kedvezményezettet.
162.1. Ha az időszakos beszámolót el kell utasítani, az irányító hatóság az elutasítás okát a monitoring és információs rendszer ellenőrzési listában megjelöli és az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben az elutasító döntést jóváhagyja.
162.2. Az elutasításról az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet, megjelölve az elutasítás tényét és annak okait.
162.3. Ha a beszámolót az irányító hatóság szakmai, a támogatási szerződés teljesülését akadályozó ok miatt elutasította, köteles az elutasítás okaira alapítottan szabálytalansági gyanúbejelentést tenni a monitoring és információs rendszerben.
162.4. Szabálytalansági gyanú fennállása esetén a szabálytalansági gyanú bejelentő adatlap megfelelő kitöltésével az irányító hatóság szabálytalansági eljárást kezdeményez a szabálytalanságfelelősnél.
A kifogás jóváhagyása és az irányító hatóság adminisztratív hibája esetén teljesítendő pótlólagos kifizetés
163.1. Ha a kedvezményezett által - az időközi vagy záró kifizetési igénylés keretében elutasított elszámoló bizonylattal kapcsolatban - benyújtott kifogásnak helyt adó döntés születik és emiatt, vagy az irányító hatóság adminisztratív hibája miatt pótlólagos kifizetés válik indokolttá, az irányító hatóság módosítja az elszámoló bizonylat státuszát Kifogás elfogadva státuszúra vagy az irányító hatóság adminisztratív hibája esetén újra rögzíti a bizonylatot, és megkezdi az utalványozás folyamatát, így a kedvezményezettnek pótlólagos kifizetési igénylés benyújtási kötelezettsége nem keletkezik.
163.2. A 163.1. pont szerinti kifizetési igénylésre a 120. § (3) bekezdése szerinti feltételek nem vonatkoznak.
163.3. A pénzügyi lebonyolításra és a kifizetési határidőre az időközi kifizetési igénylésre vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell.
163.4. A pótlólagos kifizetés alátámasztó dokumentuma kifogásnak helyt adó döntés esetén a kifogás jóváhagyásáról szóló dokumentum, az irányító hatóság adminisztratív hibája esetén az erről szóló feljegyzés.
163.5. Ha a projektben fennálló követelés van, a fennálló követelés kompenzálandó a pótlólagos kifizetés összegével.
163.6. A pótlólagos kifizetés összegéről az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet a kifogás jóváhagyását követő, illetve az adminisztratív hiba észlelését követő tizenöt napon belül.
A projektátadás pénzügyi vonatkozású szabályai
164.1. A kedvezményezett személyének változása időpontjáig a támogatási szerződésben megnevezett kedvezményezett, a jogutódlás időpontját követően a projektátvevő kedvezményezett részéről felmerült költségek számolhatók el azzal, hogy a jogutódlásra vonatkozó szerződésmódosítás hatálybalépéséig az igényelt kifizetések felfüggesztésre kerülnek.
164.2. A projektátadó (jogelőd) kedvezményezett nevére szóló valamennyi elszámoló bizonylatot a támogatási szerződés módosítása előtt be kell nyújtani elszámolásra. Ha ez nem történt meg, ezt a szerződésmódosítás feltételeként kell előírni. Ezen elszámoló bizonylatokra jutó támogatás átadó vagy jogelőd kedvezményezett részére történő kifizetésére csak akkor kerülhet sor, ha a szerződésmódosítás még nem került aláírásra.
164.2a. Jogszabályon alapuló jogutódlás esetében a jogelőd kedvezményezett nevére szóló elszámoló bizonylatot a támogatási szerződés módosítását követően a jogutód kedvezményezett is benyújthatja, és az ezen elszámoló bizonylatokra jutó támogatás a jogutód kedvezményezett részére is kifizethető.
164.3. Ha a támogatási szerződés módosításának benyújtásakor a kedvezményezett kifizetési igénylése már benyújtásra került, de még nem került jóváhagyásra - az adott kifizetési igénylés felfüggesztése mellett -, fel kell hívni a kedvezményezett figyelmét, hogy valamennyi, még elszámolni kívánt költséget a már benyújtott kifizetési igénylésben kell rögzíteni és beküldeni.
164.4. A benyújtott kifizetési igénylés jóváhagyásának feltétele, hogy az elszámolt és beérkezett elszámoló bizonylatokkal összhangban a projektátadó (jogelőd) és projektátvevő (jogutód) kedvezményezett által készített költségvetési táblák benyújtásra és elfogadásra kerüljenek.
164.5. A támogatási szerződés módosításának hatályba lépését követően kizárólag a projektátvevő (jogutód) kedvezményezett jogosult kifizetési igénylést benyújtani, kizárólag a nevére és címére szóló elszámoló bizonylatokkal.
165.1. Az átadó (jogelőd) kedvezményezettnél felmerült költségek akkor számolhatók el, ha a bizonylatokon szereplő fizikai teljesítés dátuma korábbi, mint a szerződésmódosítás alapjául szolgáló, projektátadásról szóló dokumentum hatályba lépésének napja.
165.2. Az átvevő (jogutód) kedvezményezettnél felmerült költségek a szerződésmódosítás alapjául szolgáló, projektátadásról szóló dokumentum hatálybalépésének napját követő fizikai teljesítés esetén számolhatóak el.
165.3. Ha a projekt átadása során kifizetési igénylést nyújt be az átadó (jogelőd) kedvezményezett, annak e rendeletben meghatározott százalékos korlátot nem kell elérnie.
166.1. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a projekt megvalósítást befejező átvevő (jogutód) kedvezményezettnek kell a fejlesztést aktiválnia és a könyveiben elkülönítetten nyilvántartania.
166.2. Az átadó (jogelőd) kedvezményezettnek a fejlesztést át kell adnia az átvevő (jogutód) kedvezményezettnek.
167.1. A projekt átadása esetén, ha a projektátadó (jogelőd) kedvezményezett korábban igényelt előleget, a fennmaradó még el nem számolt előleg összegét az irányító hatóságnak vissza kell követelnie, kivéve, ha a projektátadást jogszabály rendeli el. A projekt átadása esetén az irányító hatóság a projekt átvevőjének (jogutódnak) az előleg fizetésére vonatkozó igényét akkor fogadhatja be, ha a módosított támogatási szerződés hatályba lépett.
167.2. A támogatási szerződés módosításának és hatályba lépésének feltétele - valamennyi, a projekt adatlap és a támogatási szerződés mellékletét képező nyilatkozat, illetve dokumentum benyújtása mellett -
a) a 167.1. pont szerinti előleg elszámolása, illetve a még el nem számolt előleg feletti összeg visszafizetése vagy jogszabály által elrendelt projektátadás esetében az el nem számolt előleg átadásának igazolása,
b) az előleg-elszámolást tartalmazó kifizetési igénylés irányító hatóság általi jóváhagyása,
c) projektátadó (jogelőd) és a projektátvevő (jogutód) kedvezményezettek költségvetésének elfogadása.
167.3. A támogatási szerződés módosítását követően a projektátvevő (jogutód) kedvezményezett a támogatási szerződésben meghatározott mértékig igényelhet előleget.
167.4. A projektátadó (jogelőd) kedvezményezett költségvetése a támogatási szerződés módosítását követően nem módosítható.
167.5. Az el nem számolt előleg után ügyleti kamatot kell felszámítani.
A záró kifizetési igénylés folyamata
168.1. A záró kifizetési igénylés benyújtására az időközi kifizetési igénylésre vonatkozó rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell.
168.2. A záró kifizetési igénylés hitelesítés keretében végzendő ellenőrzésére megfelelően alkalmazni kell az időközi kifizetési igénylés ellenőrzésére vonatkozó szabályokat kiegészítve a támogatási szerződésben meghatározott finanszírozási arány ellenőrzésével.
168.3. Ha a záró kifizetési igénylés ellenőrzése során hiányosságok merülnek fel, e rendeletben foglalt határidők szerint az irányító hatóságnak hiánypótlásra kell felszólítani a kedvezményezettet.
168.4. Az irányító hatóság a 132. § (1) bekezdése szerinti határidőnél rövidebb hiánypótlási határidőt is előírhat.
168.5. Ha a hiány pótlása, illetve a hiba kijavítása az irányító hatóság által előírt válaszadási határidőig nem történik meg, úgy kell tekinteni, hogy a kedvezményezett nem tett eleget a hiánypótlási kötelezettségének.
168.6. Ha a kedvezményezett által benyújtott záró kifizetési igénylés vagy annak egy része ellentmondásos információkat tartalmaz, az irányító hatóság az információk további részletezését, pontosítását, az ellentmondások feloldását kérheti a kedvezményezettől legfeljebb három napos határidő kitűzésével tisztázó kérdés formájában.
168.7. Ha a kedvezményezett a hiánypótlásra vagy a tisztázó kérdésre adott választ hibásan vagy hiányosan nyújtja be, a záró kifizetési igénylést a rendelkezésre álló információk alapján kell elbírálni.
168.8. A záró kifizetési igénylés
a) a hiánypótlás alatt a 141/B.1. és 141/B.2. pontban,
b) EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben
foglaltak szerint vonható vissza.
169.1. Ha a kifizetési igényléssel kapcsolatban olyan hiány merül fel, amely vonatkozásában kizárólag egyes elszámoló bizonylathoz kapcsolódóan szükséges a hiánypótlás elrendelése, úgy a hiánypótlással nem érintett elszámoló bizonylatok támogatástartalmának kifizetését az irányító hatóságnak biztosítania kell.
169.2. A hiánypótlás sikertelensége esetén vagy ha a tisztázó kérdésre adott válasz nem megfelelő, az érintett elszámoló bizonylatok vonatkozásában a kifizetést fel kell függeszteni.
170.1. Záró kifizetési igénylés esetén hiánypótlásra az irányító hatóság felszólítására több alkalommal is sor kerülhet, a 132. § szerint.
170.2-170.6.
170.7. Ha a 170.1. pont szerint rendelkezésre álló határidőben nem történt meg a teljes körű hiánypótlás, a záró kifizetési igénylést a rendelkezésre álló anyagok alapján kell elbírálni.
170.8.
170.9. Ha a záró kifizetési igénylés vagy annak egy része a hiánypótlást követően jóváhagyható, az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa, vagy az általa, illetve munkakörében írásban kijelölt személy a monitoring és információs rendszerben jóváhagyja. A jóváhagyást követően az irányító hatóság összeállítja a szükséges utalványozási dokumentációt jogosultanként és megindítja az utalványozás folyamatát.
171.1. A záró kifizetési igénylés vagy annak egy része elfogadását követően az irányító hatóság a döntésről tájékoztatja a kedvezményezettet és - amennyiben a 128. § (3)-(5) bekezdéseire tekintettel releváns - gondoskodik a jó tételezés szabályai szerint az elfogadott támogatási összeg folyósításáról.
171.2. Ha a projekt megvalósulása nem nyer igazolást a kifizetési igénylésből, akkor a záró kifizetési igénylést el kell utasítani. Amennyiben a projekt a támogatási szerződésben foglaltakhoz képest csökkentett műszaki, szakmai tartalommal valósul meg, akkor a projekttartalom változása fejezet szabályai szerint csökkentett elszámolható költségnek megfelelően hagyható jóvá a záró kifizetési igénylés.
172.1. Ha a záró kifizetési igénylést az irányító hatóság szakmai, a támogatási szerződés teljesülését akadályozó ok miatt elutasította, köteles az elutasítás okaira alapítottan szabálytalansági gyanúbejelentést tenni a monitoring és információs rendszerben. Ha az elutasítás kizárólag formai okra vezethető vissza, akkor az elutasítás tényét nem kell szabálytalansági gyanúként rögzíteni a monitoring és információs rendszerben.
172.2. A szabálytalansági gyanú fennállása esetén az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa a szabálytalansági gyanúbejelentő adatlap megfelelő kitöltésével szabálytalansági eljárást kezdeményez a szabálytalanságfelelősnél.
172.3. A 172.2. pont szerinti esetben az irányító hatóság a 133. § (2) bekezdésében és a 162. § (2) bekezdésében foglaltak mérlegelésével kezdeményezi a záró kifizetési igénylésben igényelt összeg kifizetésének felfüggesztését.
173. A záró kifizetés összegéről az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet.
174. Ha az időközi, illetve záró kifizetési igényléssel összefüggésben benyújtott kifogás tárgyában a záró kifizetési igénylésben jóváhagyott támogatási összeg folyósítását követően helyt adó döntést hoznak, a pótlólagos kifizetés összegéről az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet a kifogás jóváhagyását követő tizenöt napon belül.
175. A záró kifizetési igénylésben a kedvezményezett nyilatkozik arról, hogy a záró kifizetési igénylést követően fel nem használt támogatásról lemond.
175/A. Visszatérítendő támogatás esetén a záró kifizetési kérelem jóváhagyásával egyidejűleg az irányító hatóság megvizsgálja a támogatási szerződésben rögzített végrehajtási feltételek teljesülését. A vizsgálat eredményeként megállapított, visszatérítéssel érintett támogatás arányáról és a visszafizetés részletes ütemezéséről az irányító hatóság tájékoztatja a kedvezményezettet.
175/B. Ha az irányító hatóság által jóváhagyott záró kifizetési igénylést követően a záró elszámolás vonatkozásában korrekció elvégzésének szükségessége merül fel, a monitoring és információs rendszerben az irányító hatóság által korrekciós elszámolás rögzíthető. Ha a korrekciós elszámolás összege negatív előjelű, az eredménye követelés, ha pozitív előjelű vagy nulla, az eredménye kifizetés.
A pénzügyi zárás
176.1. A pénzügyi zárás a záró kifizetést követő, a 177.1. és 177.2. pontban meghatározott időszakban végrehajtott, dokumentum alapú ellenőrzés, amelynek során az irányító hatóság ellenőrzi a szerződéshez, a finanszírozáshoz, a szakmai előrehaladáshoz, a helyszíni ellenőrzéshez, a közbeszerzéshez, a hazai és külső ellenőrzéshez kapcsolódó dokumentumok elektronikus - ennek hiányában papír alapú - rendelkezésre állását, illetve ezek adatainak a monitoring és információs rendszerben való megfelelő rögzítettségét.
176.2. A pénzügyi zárást a monitoring és információs rendszerbe feltöltött ellenőrzési lista segíti. A projekteket az irányító hatóság az általa meghatározott értékhatár alatt mintavételezés alapján ellenőrzi, az értékhatár felett minden projektet ellenőriz. Az irányító hatóság az ellenőrző lista kitöltésével és jóváhagyásával igazolja, hogy elvégezte az előírt ellenőrzéseket. A mintavételezés módszerét az irányító hatóságnak alá kell támasztania.
176.3. Az irányító hatóságnak lehetősége van csoportosan zárni azon projekteket, amelyek nem kerültek bele a mintába, nem értékhatár felettiek és megfelelnek a csoportos zárás feltételeinek.
176.3a. A pénzügyi zárást minden konzorciumi tagra egyidejűleg el kell végezni.
176.4. A pénzügyi zárás során a négy szem elvét megfelelően alkalmazni kell.
176.5. A pénzügyi zárás folyamata jóváhagyással zárul.
177.1. Fenntartási kötelezettséggel nem rendelkező projektek esetében a pénzügyi zárást a záró kifizetést követően, a kifogásra rendelkezésre álló határidő elteltét követő hatvan napon belül kell elvégezni, amennyiben a projekt a 179.1. és 179.2. pontokban leírt feltételeknek megfelel.
177.2. Fenntartási kötelezettséggel rendelkező projektek esetében a pénzügyi zárást a fenntartási időszak végén benyújtott záró fenntartási jelentésről hozott döntéssel kapcsolatban a kifogásra rendelkezésre álló határidő elteltét követő hatvan napon belül kell elvégezni, ha a projekt a 179.1. és a 179.2. pontokban leírt feltételeknek megfelel.
177.3. A záró kifizetési igénylés elutasítása esetén a pénzügyi zárást az elutasítás miatti szabálytalansági eljárás döntésének meghozatalát követően kell elvégezni.
178.1. Az irányító hatóság szerződéstől történő elállása esetén nincs szükség pénzügyi zárás elvégzésére.
179.1. Pénzügyi zárás abban az esetben végezhető, ha
a) a záró kifizetési igénylésben benyújtott valamennyi elszámoló bizonylat ellenőrzése megtörtént, és az ellenőrzés kimenete szerinti döntés rögzítésre került a monitoring és információs rendszerben,
b) a projektben nincs folyamatban lévő szabálytalansági eljárás, jogorvoslati eljárás vagy kifogás,
c) a projektben nincs folyamatban lévő szerződésmódosítás,
d) nincs kifizetetlen vagy el nem számolt előleg.
179.1a. A nettó bevételt termelő projektek esetén pénzügyi zárás nem végezhető addig, amíg a költség-haszon elemzés felülvizsgálata alapján az elszámolható költségek költségnyilatkozatban kumulált tartalma nem felel a költséghaszon elemzés eredményeként meghatározott támogatási intenzitásnak.
179.2. Pénzügyi zárás nem végezhető addig, amíg előírásra váró vagy függőben lévő követelés van a projektben.
180.1. A záró kifizetési igénylés kifizetését követően, a kifogásra rendelkezésre álló határidő lejárta után, a pénzügyi zárást megelőzően a fel nem használt támogatást fel kell szabadítani a kötelezettségvállalás alól a kedvezményezett záró kifizetési kérelmében található nyilatkozata alapján.
Utalványozási dokumentáció
181.1. A hitelesítés során elvárt ellenőrzéseket követően meg kell állapítani a jogos támogatási összeget, majd ezt követően - szükség szerint - jogosultanként a monitoring és információs rendszerben össze kell állítani az „utalványozási” dokumentációt.
181.2. Az előleg elszámolására, illetve a 128. §-ra tekintettel önerővel való elszámolásra benyújtott bizonylatokat szintén figyelembe kell venni az utalványozási dokumentáció összeállításánál annak ellenére, hogy az elszámolásuk során folyósítás már nem történik.
181.3. A „utalványozási” dokumentáció összeállítását a monitoring és információs rendszerbe feltöltött ellenőrzési lista segíti.
181.4. Az „utalványozási” dokumentáció a következő szerint épül fel:
a) utalványlap.
b) mellékletek:
a. kiadások részletezése
b. követelések teljesítésének részletezése
c. átutalási megbízás
d. kiegészítő szelvény
181.5. A monitoring és információs rendszerben összeállított utalványozási dokumentáció egyben átutalási megbízás is az EFK-ról a jogosult bankszámlájára történő utaláshoz.
181.6. Az utalványlapot az irányító hatóság illetékes munkatársa szakmai teljesítés igazolóként aláírja.
181.7. Az utalványlapon történő „szakmai teljesítést igazoló” mező aláírásával és a „utalványozási” dokumentáció monitoring és információs rendszerben történő jóváhagyásával kerül igazolásra, hogy a jóváhagyást megelőző, a hitelesítés keretében szükséges ellenőrzések a 144. § alapján elvégzésre kerültek.
181.8. Az utalvány mellékletén az igényelt támogatási összeg előlegenként és elszámoló bizonylatonként - ezen belül finanszírozási forrásonként - kerül megbontásra.
181.9. Az elektronikusan összeállított „utalványozási” dokumentációt elektronikusan továbbítani kell az irányító hatóság vezetője által írásban kijelölt személyeknek, akik érvényesítőként, majd utalványozóként aláírják, illetve az utalványozási dokumentációt, mint átutalási megbízást jóváhagyják.
181.10. A jóváhagyás és a szükséges ellenőrzések a monitoring és információs rendszerben történnek.
181.11. Az utalványozási dokumentáció nyomtatott formában, dokumentum alapon történő ellenőrzése, illetve továbbítása kizárólag a monitoring és információs rendszer nem megfelelő működése esetén lehetséges. Ha az elektronikus aláírás feltételei adottak, a jóváhagyást igazoló aláírásokat elektronikusan kell megtenni.
181.12. Az utalványozást követően a támogatási összeg az EFK-ról a monitoring és információs rendszeren keresztül kiutalható a támogatás jogosultja számára.
181.13. Az EFK terhére történő átutaláshoz az irányító hatóság által jóváhagyott utalványozási dokumentáció mellékletét képező átutalási megbízás és kiegészítő szelvény elektronikus példányát elektronikus formában meg kell küldeni pénzügyi teljesítés céljából a kincstár részére.
181.14. Az irányító hatóság által jóváhagyott utalványozási dokumentációból az utalványlapot, valamint a kiadások és a követelések teljesítésének részletezését meg kell küldeni továbbá az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és a kincstár részére, akik elektronikus aláírással igazolják a dokumentáció átvételét.
181.15. Ha a monitoring és információs rendszer nem megfelelő működése miatt papír alapú dokumentum küldésére van szükség, úgy az EFK terhére történő átutalásokhoz egy eredeti példányban kiállított, aláírással ellátott utalványozási dokumentációt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére, valamint egy eredeti példányban kiállított, aláírással ellátott utalványozási dokumentációt a kincstár részére meg kell küldeni a jóváhagyást követő öt napon belül.
181.16. A 181.15. pont szerinti esetben az utalványozási dokumentáció egy - az eredetivel megegyező - másolati példányát az irányító hatóság őrzi meg.
Az utalvány helyesbítése
182.1. Az utalványozott összegek alapját képező előlegek és elszámoló bizonylatok a monitoring és információs rendszer segítségével módosíthatók.
182.2. A helyesbítő bizonylat kiállítása az utalvány alapján nyilvántartásba vett tételek visszakönyvelésének bizonylata. Amennyiben az eredeti utalvány alapján az utalás a jogosult részére teljesült, úgy az elszámoló bizonylat módosítására akkor van lehetőség, ha az a kedvezményezett részére történt utalást nem érinti.
A támogatás folyósítása
183.1. A támogatás összegének az EFK forint bankszámláról a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes bankszámlájára történő utalásról az EFK felett rendelkező irányító hatóság gondoskodik.
183.2. A támogatás folyósítása
a) utófinanszírozás esetén a kedvezményezett,
b) szállítói finanszírozás esetén a szállító,
c) engedményezés esetén az engedményes
pénzforgalmi számlájára történik.
184.1. Az irányító hatóság a köztartozás-mentességet a pénzügyi lebonyolítás folyamatában egyszer, a 135. § (2) bekezdésére tekintettel a támogatásnak az EFK forint bankszámláról történő utalása előtt vizsgálja.
184.2. Ha a kedvezményezettnek köztartozása van, az irányító hatóság legfeljebb kilencven napos határidő kitűzésével felszólítja a kedvezményezettet köztartozása rendezésére.
184.3. Ha a kedvezményezett köztartozását a kitűzött határidőn belül nem szünteti meg vagy késedelmét nem menti ki, - az EMVA forrásból származó támogatások kivételével - az irányító hatóság az adott kifizetési igénylés alapján jóváhagyott támogatási összeget visszavonja vagy a támogatási szerződéstől eláll.
185.1. A köztartozási adatok mindaddig érvényesek, amíg a tartozásadatokban bekövetkező változásokról az adóhatóság nem küld tájékoztatást az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az irányító hatóság részére a monitoring és információs rendszeren keresztül vagy a kedvezményezett nem nyújt be harminc napnál nem régebbi nemleges adóigazolást.
185.2. A 185.1. pont értelmében az adatszolgáltatásban nem hátralékosként megjelölt kedvezményezettek részére mindaddig kifizethető támogatás, amíg az ellenkezőjéről szóló adat nem kerül rögzítésre a monitoring és információs rendszerben.
185.3. Szállítói finanszírozás keretében a szállító köztartozás-mentességét az irányító hatóság vizsgálja.
186.1. A kincstár által az EFK forint bankszámla terheléséről kiállított bankszámlakivonatok adatai beolvasásra kerülnek a monitoring és információs rendszerbe.
186.2. Az átutalási megbízás jóváhagyását követően az irányító hatóság munkatársa a jóváhagyásról tájékoztatja a kedvezményezettet.
187.1. A támogatás folyósításának felfüggesztése esetén a felfüggesztés időtartama nem számít bele a meghatározott kifizetési határidőkbe.
187.2. Az irányító hatóság által a kincstár felé a kifizetési határidő utolsó napján beadott átutalási megbízás határidőben benyújtottnak minősül.
187.3. A határidőbe a kifizetési igénylés benyújtásának napja nem számít be. Ha a határidő utolsó napja munkaszüneti nap, a határidő a következő munkanapon jár le.
A támogatás folyósításának felfüggesztése
188.1. A projekthez kapcsolódó kifizetések felfüggesztéséről az irányító hatóság vezetője vagy az általa megnevezett felelős személy dönt. A felfüggesztés időszaka a döntés napjával kezdődik.
188.2. A kifizetés felfüggesztésének idejére késedelmi kamat nem jár.
A kedvezményezett forinttól eltérő devizában kötött szerződésének kezelése szállítói finanszírozás esetén
188/A.1. A 131. § (5) bekezdése szerinti szállítói finanszírozás esetén a szállító és a kedvezményezett forinttól eltérő devizában kötött szerződésének támogatási összegét a szerződésben megnevezett devizában fizeti ki a támogató. A támogatási összegnek - a támogatás nyilvántartása céljából - az EFK-n forintban terhelt összeg tekintendő.
188/A.2. Ha az elszámoló bizonylat ellenőrzése vagy jóváhagyása során kiderül, hogy árfolyam-változás következtében az elszámoló bizonylattal érintett költségvetési sor a folyósítással túllépésre kerülne, elsősorban a projekt keretében történt megtakarítás, vagy a projektszintű tartalék átcsoportosításával a költségvetési sor keretösszege a kedvezményezett általi változás-bejelentéssel megemelhető.
188/A.3. Ha a keretösszeg átcsoportosítással nem rendezhető, az érintett elszámoló bizonylat alapján járó támogatás a támogatási összeg erejéig folyósítható, a fennmaradó összeg kifizetését a kedvezményezettnek szükséges teljesíteni.
188/A.4. EMVA esetén kötelezettségvállalás euróban is történhet. Az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. melléklete szerinti összegek esetén az árfolyamok meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely év során a támogatás odaítélésére vonatkozó döntést meghozták.
188/A.5. Ha az uniós szabályok értelmében a 188/A.4. pont szerinti összegek kifizetése több éven át elhúzódik, az éves részletekre vonatkozó árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely évre az adott részletet folyósítják.
188/A.6. A 188/A.1. pont szerinti kifizetéshez szükséges valamennyi feladat elvégzése - ideértve az átutalási megbízás kiállítását is - a kincstár által üzemeltetett elektronikus rendszeren keresztül közvetlenül történik, a megfelelő dokumentálás biztosítása mellett. A támogatási összegnek a kedvezményezett felé történő kifizetését követően, a 131. § (5) bekezdése szerinti árfolyam ismeretében utólagosan, haladéktalanul gondoskodni kell az adatok monitoring és információs rendszerben való teljes körű rögzítéséről.
Országos kihatású projektek kifizetéseinek rendezése
188/B.1. Országos kihatású projekt esetén a VEKOP irányító hatóság havonta elszámol a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatósággal a tárgyidőszaki kifizetésekről.
188/B.2. Országos kihatású projekt esetén a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság minden hónap utolsó napját követő négy napon belül megküldi a VEKOP irányító hatóság részére a monitoring és információs rendszerből származó tárgyhavi kifizetések VEKOP-ot érintő összegét tartalmazó kimutatást.
188/B.3. A VEKOP irányító hatóság a kimutatást négy napon belül véleményezi, szükség esetén egyeztetést kezdeményez a visszatöltés összegéről.
188/B.4. A VEKOP irányító hatóság a tárgyhónapot követő tizedik napig intézkedik az összeg átutalásáról a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság részére.
188/B.5. A december tárgyhavi kifizetések rendezését - tekintettel a kincstár köriratában foglaltakra - az előrehozott egyeztetést követően december 31-ig kell végrehajtani.
A közösségi hozzájárulás-rendezés összeállítása
189.1. A támogatásnak a kedvezményezett, a szállító vagy az engedményes részére történt teljes kiutalását követően az igazoló hatóság a monitoring és információs rendszer finanszírozás modul adatai alapján utólagosan, finanszírozó alapok szerint elszámolja a közösségi hozzájárulásnak a központi költségvetés által előfinanszírozott összegét.
189.2.
189.3. Ha a rendelkezésre álló európai uniós források lehetővé teszik, az igazoló hatóság a központi költségvetés közvetlen bevétele számlájára utalja a jóváhagyott összeget.
189.4.
Az elszámolás az Európai Bizottsággal
190.1. Az Európai Bizottsággal az igazoló hatóság számol el.
190.2. Az igazoló hatóság a központi költségvetési és közösségi hozzájárulások, valamint a kedvezményezett saját forrásainak felhasználása alapján finanszírozó alapok szerint és prioritásonkénti bontásban a monitoring és információs rendszerben összeállítja az időközi átutalás-igénylést, a költségnyilatkozatot, annak mellékleteit, és a költségigazoló nyilatkozatot, majd a teljes dokumentációt megküldi az Európai Bizottság részére.
190.2a. Az elszámolás során az állami támogatással érintett előlegként igazolt összegeket az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 131. cikk (4) bekezdése szerint kell szerepeltetni.
190.3. Az Európai Bizottság az időközi kifizetések során a kifizetési kérelemben szerepelő, társfinanszírozási ráta felhasználásával kiszámolt összeg 90%-át téríti vissza.
190.4. Az Európai Bizottsággal az éves elszámolási időszak a számviteli év, mely július 1-től a következő év június 30-ig tart. Az éves elszámolást követően kerül sor a visszatartott 10% utalására, vagy teljes összegének vagy egy részének visszatartására.
A késedelmi kamat
191.1. Az irányító hatóság a 133. § (1) és (2) bekezdése szerinti határidőkhöz viszonyított késedelmes fizetés esetén a késedelem időtartamára a határidő lejáratának napján érvényes jegybanki alapkamat mértékének megfelelő késedelmi kamatot köteles fizetni.
191.2. Késedelmes kifizetés esetén késedelmi kamatot abban az esetben kell a kedvezményezett, szállítói finanszírozás esetén a szállító, engedményezés esetén pedig az engedményes részére fizetni, ha
a) a kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylés formailag, tartalmilag megfelelő,
b) a támogatás jogosultja nem rendelkezik köztartozással,
c) a kedvezményezett a kifizetési igényéhez kapcsolódóan a jogszabályi, a felhívásban vagy a támogatási szerződésben rögzített egyéb feltételeknek eleget tesz, és
d) a kedvezményezett ellen szabálytalansági vagy más, a kifizetés felfüggesztésével járó eljárás nincs folyamatban.
191.3. Késedelmi kamat nem fizethető, ha a kedvezményezettnek a felhívásban, illetve a támogatási szerződésben rögzített feltételek nem teljesítéséből adódóan támogatás-visszafizetési kötelezettsége van.
191.4. A támogatás kifizetésének felfüggesztése, illetve a támogatás visszatartása esetén a kedvezményezettet, szállítót, engedményest kártalanítás, kártérítés, illetve késedelmi kamat nem illeti meg.
191.5. Nem kell késedelmi kamatot fizetni a központi költségvetési szerv részére, mely nem mentesíti a támogatót a határidőben történő kifizetés alól.
A felróhatóság
192.1. Az irányító hatóságnak felróható a késedelem, ha a következő feltételek fennállása mellett sem kerülnek kiegyenlítésre határidőben az elszámoló bizonylatok:
a) a kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylés formailag, tartalmilag megfelelő,
b) a finanszírozási módtól függetlenül a kedvezményezett, illetve az engedményes, 100%-os támogatás intenzitás esetén szállítói finanszírozási módban a szállító köztartozásmentes,
c) a kedvezményezett ellen szabálytalansági vagy más, a kifizetés felfüggesztésével járó eljárás nincs folyamatban,
d) a kifizetési igénylés kiegyenlítésére a források rendelkezésre állnak,
e) a kincstár működési rendje az átutalást lehetővé teszi,
f) a monitoring és információs rendszer az átutalási megbízást és ezek alapján a kincstár rendszerébe továbbítandó adattartalmat hibátlanul generálja, és
g) az elektronikus átutalás befogadása az irányító hatóság hibájából sikertelen (pl. hiányos vagy hibás átutalási megbízás készítése miatt).
192.2. Nem az irányító hatóságnak felróható a késedelmes teljesítés, ha a támogatás határidőben történő kifizetését
a) a monitoring és információs rendszer elégtelen működése - a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint rögzített hibabejelentéssel igazoltan - akadályozta, vagy
b) olyan külső tényező okozta, melyre az irányító hatóság ráhatással nem bírt.
192.3-192.4.
A késedelem időtartama
193. A késedelem kezdő napja e rendelet által előírt kifizetési határidő lejártát követő nap, a késedelem utolsó napja a kifizetési igényre vonatkozó átutalási megbízás kincstár felé történő benyújtásának napja.
A késedelmi kamat alapja
194.1. A késedelmi kamat alapja a késedelmesen kifizetett elszámoló bizonylatok elfogadott, forintban számított támogatástartalma.
194.2. A késedelmi kamat számításánál azon elszámoló bizonylatokat kell alapul venni, melyek jóváhagyásra kerültek, és amelyekre vonatkozik a késedelmes teljesítés esete.
194.3. A késedelmi kamat alapjának megállapításánál nem kell figyelembe venni azon elszámoló bizonylatokat vagy az elszámoló bizonylatok azon részét, melyek kiegyenlítést nem igényelnek.
A kamat mértéke
195.1. A kamat mértéke megegyezik a 133. § (1) bekezdése szerinti kifizetési határidő lejárati napján érvényes jegybanki alapkamat mértékével.
195.2. A késedelmi kamat számítása tekintetében az év 365 napból áll.
A késedelmi kamat fedezete
196.1. Az irányító hatóságnak felróható késedelmi kamat esetén az irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből kell a jelentkező késedelmi kamatfizetés szempontjából helyt állni.
196.2. A 196.1. pont szerinti keret kimerülését követően a XIX. Uniós fejlesztések költségvetési fejezet „Európai uniós programokhoz kapcsolódó tartalék” előirányzata, majd a központi költségvetés tartaléka nyújt fedezetet a késedelmi kamat megfizetésére.
A kamatfizetési kötelezettség megállapítása, kiegyenlítése
197.1. A késedelmi kamat uniós forrásból nem finanszírozható.
197.2. A monitoring és információs rendszer a késedelmi kamat utalására nem használható.
197.3. A késedelmes teljesítésből eredő késedelmi kamatfizetés a késedelmi kamat jogosultja részére történő utalását minden esetben az irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium teljesíti a támogatási kifizetésektől elkülönült módon.
197.4. A késedelmi kamat megállapítására és a késedelmi kamat kifizetésére a késedelmi kamat alapjául szolgáló elszámoló bizonylatok támogatástartalmának folyósítását követő harminc napon belül kerül sor.
197.5. A késedelem tényének és a késedelmi kamat összegének megállapításához a monitoring és információs rendszerben rögzített dátumokat és elfogadott támogatási összeget kell alapul venni.
197.6. A kifizetési igények határidőn túl történt teljesítéséről és az ebből adódó késedelmi kamatfizetésről az irányító hatóság legkésőbb a késedelmi kamat átutalásának napján tájékoztatja a kedvezményezettet, valamint szállítói finanszírozási mód, illetve engedményezés esetén a szállítót, illetve az engedményest is, mint a késedelmi kamat jogosultjait.
197.7. A késedelmi kamatról szóló értesítést jogosultanként kell elkészíteni.
197.8-197.12.
197.13. Ha a késedelmi kamat átutalását követően megállapítható, hogy a késedelmes teljesítés nem az irányító hatóság hibájából történt, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter átutalja az érintett késedelmi kamat összeget az irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium részére.
197.14. Támogatási szerződéstől való elállás esetén a kifizetett késedelmi kamatot nem kell visszakövetelni.
Az elkülönített nyilvántartás
198.1. A késedelmi kamat kifizetését pénzügyi és számviteli szempontból a támogatásoktól elkülönítetten kell kezelni.
198.2. Az átutalásokat az irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszterek által vezetett minisztériumok végzik, a terhelésről szóló bankszámlakivonatot saját könyvviteli, illetve egyéb rendszerükben rögzítik és elkülönítetten nyilvántartják.
198.3. Elkülönített nyilvántartást kell vezetni
a) az irányító hatóságok által fizetendő késedelmi kamatok összegéről, kedvezményezettenként feltüntetve a részükre megítélt és átutalt késedelmi kamat összegét,
b)
c) a terhelés dátumáról, és
d) a késedelmi kamat alapjául szolgáló elszámoló bizonylatok, kifizetési igények egyedi azonosítójáról.
198.4.
198.5. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az irányító hatóságot, illetve az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert terhelő késedelmi kamatról összesítő kimutatásnak minősülő számviteli bizonylatot készít, amely alapján a késedelmi kamat megtérítése történik. A számviteli bizonylat alapja a monitoring és információs rendszerből készített lekérdezés.
VII. FEJEZET
A KIFOGÁS
A hatály
199. E fejezet hatálya e rendelet szerinti kifogás kezelésére és elbírálására terjed ki.
Értelmező rendelkezések
200. E fejezet alkalmazásában
a) kifogás: a 152. § (1) és (1b) bekezdése szerinti beadvány,
b) jogszerű állapot helyreállítása: a helyt adó döntésben foglalt rendelkezések szerint annak biztosítása, hogy a döntésben jogszabálysértőnek, felhívásba - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, termék-dokumentációba, támogatási szerződésbe vagy végső kedvezményezettel kötött szerződésbe ütközőnek minősített eljárási cselekmény megismételve, az irányadó jogszabályi, felhívásban - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, termék dokumentációban, támogatási szerződésben vagy végső kedvezményezettel kötött szerződésben foglalt rendelkezések szerint kerüljön lefolytatásra,
c) önrevízió: a kifogással vitatott döntést meghozó szervezet által hozott, a kifogás valamennyi elemére nézve helyt adó döntés vagy a kifogásnak részben helyt adó döntés.
Eljárásrendi rendelkezések
201.1. Az eljárásrend végrehajtásában részt vevő valamennyi szervezet, szervezeti egység és személy köteles a jóhiszeműség elvének megfelelően gyakorolni jogait és teljesíteni kötelezettségeit, egymással kölcsönösen együttműködve, illetve egymást a kifogással kapcsolatos, azzal összefüggő valamennyi tényről és körülményről kölcsönösen tájékoztatva eljárni. A kifogás kezelésében érintett szervezeti egységek kötelesek a szükséges dokumentumokat, információkat haladéktalanul rendelkezésre bocsátani.
201.2. Valamennyi, a közreműködő szervezet, a kifizető ügynökség, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő, az irányító hatóság vagy a HACS által a támogatást igénylőnek, a pénzügyi közvetítőnek, a kedvezményezettnek, a pénzügyi eszközt igénylőnek vagy a végső kedvezményezettnek megküldésre kerülő, a 152. § (1) és (1b) bekezdése szerinti kifogással megtámadható döntés vagy intézkedés szövegében szerepeltetni kell
a) a kifogás benyújtásának 152. § (1) és (1b) bekezdése szerinti lehetőségét,
b) a kifogás benyújtására jogosult megjelölését, a benyújtás - 152. § (2) bekezdése szerinti - határidejét, és a kifogás esetköreit, amely lehet
ba) jogszabályba,
bb) felhívásba - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -,
bc) pénzügyi közvetítői felhívásba,
bd) termék dokumentációba,
be) támogatási szerződésbe,
bf) pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodásba, vagy
bg) végső kedvezményezettel kötött szerződés rendelkezésébe
ütköző intézkedés vagy döntés,
c) a kifogásban foglaltakkal összefüggő eljárási határidők nyugvásáról szóló tájékoztatást,
d) utalást arra, hogy a megsértett jogszabályban, felhívásban - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, pénzügyi közvetítői felhívásban, támogatási szerződésben, pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodásban vagy a végső kedvezményezettel kötött szerződésben foglalt rendelkezés konkrét megjelölésének hiányában a kifogás érdemi vizsgálat nélkül elutasításra kerül,
e) utalást arra, hogy a kifogást elektronikus úton kell benyújtani.
201.3. A tájékoztatás történhet
a) a 152. § (1) bekezdése szerinti kifogással megtámadható döntés vagy intézkedés szövegében a következő szöveg szerepeltetésével: „E döntés ellen a támogatást igénylő vagy a kedvezményezett a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 152. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a döntés kézhezvételétől számított tíz napon belül indokolással ellátott, a megsértett jogszabályban, felhívásban - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is -, vagy támogatási szerződésben foglalt rendelkezést egyértelműen megjelölő kifogást nyújthat be a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül, ha az eljárás jogszabályba, felhívásba - közösségvezérelt helyi fejlesztés esetén ideértve a helyi felhívást is - vagy támogatási szerződésbe ütköző. A kifogás beérkezésétől az azt elbíráló döntés közléséig a kifogásban foglaltakkal összefüggő határidők nyugszanak. A közreműködő szervezet, a kifizető ügynökség, az irányító hatóság és a HACS döntése ellen az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek címezve nyújtható be a kifogás.”,
b) pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén a kifogással megtámadható döntés vagy intézkedés szövegében a következő szöveg szerepeltetésével: „E döntés ellen a pénzügyi eszközt igénylő vagy a végső kedvezményezett a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 152. § (1b) bekezdésében foglaltak alapján a döntés kézhezvételétől számított tíz napon belül indokolással ellátott, a megsértett jogszabályban, termék dokumentációban, vagy a végső kedvezményezettel megkötött szerződésben foglalt rendelkezést egyértelműen megjelölő kifogást nyújthat be a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül, ha az eljárás jogszabályba, termék dokumentációba vagy végső kedvezményezettel kötött szerződésbe ütköző. A kifogás beérkezésétől az azt elbíráló döntés közléséig a kifogásban foglaltakkal összefüggő határidők nyugszanak. Az irányító hatóság döntése ellen az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek címezve nyújtható be a kifogás.”
201.4. Ha a kifogást a támogatási kérelmet költségcsökkentéssel vagy feltételekkel támogató döntés ellen nyújtják be, a kifogás benyújtója a kifogással egyidejűleg köteles arról is nyilatkozni, hogy a kifogás elutasítása esetén a kifogással támadott költségcsökkentéssel vagy feltételekkel kíván-e támogatási jogviszonyt létesíteni.
202. Szabálytalanságot megállapító döntéseknek, a XXII. Fejezetben meghatározott jogorvoslati eljárást lezáró döntéseknek, az intézményrendszer valamely szerve által kiadott minőségbiztosítói jelentéseknek, tanúsítványoknak, projektfejlesztés, konzultáció keretében adott észrevételeknek, javaslatoknak tartalmazniuk kell, hogy a 152. § (3) bekezdése alapján kifogás benyújtásának nincs helye. A kifogás tárgyában döntésre jogosult által aláírt válasznak a kifogást benyújtó részére történő megküldéséig nem adható a döntés tartalmára vonatkozó tájékoztatás.
203.1. A kifogás ügyintézési határideje a kifogásnak az elbírálására jogosult szervhez történő beérkezését követő napon kezdődik. A telefonon vagy személyesen, szóban tett kifogások esetén a kifogást tevőt tájékoztatni kell arról, hogy kifogását elektronikus úton kell benyújtania.
203.2. A kifogás kivizsgálásában résztvevő köteles a monitoring és információs rendszer megfelelő modulját használni, a kifogás kezelésének, kivizsgálásának és elbírálásának érdemi lépéseit abban haladéktalanul rögzíteni. Ha adott időszakban a monitoring és információs rendszer moduljainak alkalmazása egyes feladatok ellátását nem biztosítja, akkor az adott modulban nem dokumentálható feladatok dokumentálását az érintett szerveknek más módon kell biztosítaniuk.
203.3. A kifogás kivizsgálására és elbírálására jogosult szerv a döntését a rendelkezésre álló dokumentumok, valamint jogszabályi előírás alapján vezetett adatbázisban megtalálható adatok vizsgálatával hozza meg.
203.4. Ha a kifogás benyújtója kifogását visszavonja, a kifogás elbírálásának ideje alatt a kifogással érintett projekt vonatkozásában támogatási szerződést vagy pénzügyi eszköz igénybevételére vonatkozó szerződést köt, a kifogással érintett támogatási kérelmet vagy a pénzügyi eszköz igénybevételére irányuló kérelmet a kifogás elbírálásának ideje alatt ismételten benyújtja, a kifogással érintett döntés alapjául szolgáló eljárási cselekményt a kifogás elbírálásának ideje alatt megismétli, vagy ha a forráshiány miatt elutasító döntés ellen benyújtott kifogás elbírálásának ideje alatt a támogatási kérelem támogatásban részesül, a kifogással támadott döntésben meghatározott visszafizetési kötelezettségének eleget tesz, a támogatási jogviszony nem a kifogással érintett döntés következtében szűnik meg, az a szervezet, illetve szervezeti egység, amely a fenti cselekményekről tudomást szerzett, köteles a kifogás, valamint a kifogásban megjelölt támogatási kérelem vagy a pénzügyi eszköz igénybevételére irányuló kérelem, projekt tárgyában érintett valamennyi szervezetet vagy szervezeti egységet a cselekmény alapjául szolgáló dokumentum szkennelt változatának elektronikus megküldésével haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül tájékoztatni.
203.5. A határidők számítása szempontjából a határidő nyugvása a kifogás hatáskörrel rendelkező szervhez történő beérkezése napjától a kifogást benyújtónak a kifogás tárgyában született döntésről történő tudomásszerzéséig tart.
A kifogások elbírálása
204.1. Az elektronikus úton benyújtott kifogást a monitoring és információs rendszer iktatja.
204.2.
204.3.
205.1. Az intézmény haladéktalanul megvizsgálja a kifogás - a 153. § (1) bekezdése szerinti érdemi vizsgálat nélküli - elutasítására vonatkozó rendelkezések alkalmazhatóságát.
205.2. Az intézmény elkészíti a kifogás érdemi vizsgálat nélküli elutasításról szóló szakmai álláspontot és szervezeti és működési szabályzatában vagy egyéb szabályzatában meghatározott eljárásrend szerinti jóváhagyást követően továbbítja azt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
205.3. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli elutasításáról az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter dönt.
205.4. Ha a kifogás érdemi vizsgálat nélküli elutasításának nincs helye, az intézmény az érdemi vizsgálat keretében megvizsgálja az önrevízió lehetőségét.
205.5. Ha az önrevízió feltételei fennállnak, az intézmény eleget tesz a 153. § (3a) bekezdése szerinti kötelezettségeinek és ezzel a kifogás kezelését lezárja, ellenkező esetben az irányító hatóság, a kifizető ügynökség, a közreműködő szervezet, az alapok alapját végrehajtó szervezet, a pénzügyi közvetítő vagy - az irányító hatóság útján - a HACS megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére a kifogást, valamint a kifogás valamennyi elemét érintő írásbeli szakmai álláspontját a 153. § (3) bekezdése szerinti, álláspontjának alapjául szolgáló írásbeli dokumentumokkal együtt.
206.1. Az intézmény a kifogással kapcsolatos álláspontját a monitoring és információs rendszerben az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterhez történő megküldést követő öt napon belül rögzíti.
206.2. A kifogás tárgyában az önrevízió és a felterjesztésig történő eljárás megszüntetése esetét leszámítva az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter dönt, majd eleget tesz e rendelet szerinti tájékoztatási kötelezettségének és a kifogás kezelését lezárja.
206.3. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az intézménytől a kifogás elbírálásához további dokumentumokat kérhet be, melyet az intézmény köteles az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott határidőn belül megküldeni.
206.4. A kifogás elbírálásának határidejét a felterjesztést követően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a 153. § (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően meghosszabbíthatja.
206.5. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter döntését a monitoring és információs rendszerben öt napon belül rögzíti és a kifogás kezelését lezárja.
207.
Kifogás ügyében hozott döntés kijavítása
208. A kifogás ügyében hozott döntés kijavítására a 155. §-ban leírtak szerint van lehetőség.
VIII. FEJEZET
SZABÁLYTALANSÁGKEZELÉS
Értelmező rendelkezések
209. E fejezet alkalmazásában szabálytalansági gyanú: szabálytalanság elkövetésére megalapozottan utaló tények, körülmények, vagy dokumentumok, amelyből alappal lehet következtetni a szabálytalanság tényállási elemeinek fennállására.
209/A. A 214.1-214.3., 217.1-217.7., 217.11., 223.2. és 223.3. pont alkalmazásában az irányító hatóság megjelölésen EMVA forrás esetén a kifizető ügynökséget is érteni kell.
A szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzés
210.1. Akinek szabálytalansági gyanú jut a tudomására (így különösen munkafolyamatba épített ellenőrzés keretében, helyszíni ellenőrzés lefolytatása során, a belső ellenőrzés munkája során, az ellenőrzésre jogosult egyéb szervek megállapításai, jelentései alapján, közbeszerzési döntőbizottsági, közigazgatási, bírósági eljárás alapján, bejelentések, illetve feljelentések alapján, sajtóhírekből, korábbi szabálytalansági eljárás jogorvoslata során), a tudomásra jutástól számított nyolc napon belül a szabálytalansági gyanú bejelentő adatlapon rögzíti a monitoring és információs rendszerben a szabálytalanság gyanúját és azt haladéktalanul megküldi az illetékes szervezet szabálytalanságfelelősének.
210.2. Akinek a szabálytalansági gyanú tudomására jutott, a gyanúbejelentéssel kapcsolatos halaszthatatlan eljárási cselekmények elvégzéséről gondoskodik.
210.3. Pénzügyi eszköz esetén e fejezetet a 156. § (2a) bekezdésnek megfelelően kell alkalmazni.
A szabálytalanságfelelős előzetes eljárása
211.1. A szabálytalanságfelelős a gyanúbejelentés kézhezvételétől számított öt napon belül
a) megvizsgálja, hogy jogosult-e a szervezete a szabálytalansági gyanú ügyében eljárni,
b) megvizsgálja, hogy ugyanaz a szabálytalansági gyanú korábban volt-e már szabálytalansági eljárás tárgya,
c) tájékozódik a gyanúra utaló tényről, körülményről vagy dokumentumokról, melynek során helyszíni ellenőrzést tarthat, iratokba betekinthet, személyeket hallgathat meg, (külső) szakértő véleményét kérheti ki,
d) megvizsgálja, hogy a 159. § (5) bekezdésében foglaltak valamelyike fennáll-e,
e) megteszi a haladéktalanul szükséges intézkedéseket,
f) megküldi a szabálytalansági gyanú bejelentés kezelésével kapcsolatos döntési javaslatát az irányító hatóság vezetőjének, mellékelve a kapcsolódó dokumentumokat,
g) rögzíti a szabálytalansági gyanút a monitoring és információs rendszerben.
211.2. Ha a gyanúbejelentő adatlap hiányos, hibás, a szabálytalansági gyanút nem az arra használatos formanyomtatványon rögzítették, a szabálytalanságfelelős a hiányok megjelölésével felhívja a gyanúbejelentőt a hiányok pótlására. A szabálytalanságfelelős az előzetes vizsgálata során tett megállapítások nyomán jogosult a szabálytalansági gyanúbejelentő adatlap kiegészítésére, javítására.
211.3. A szabálytalanságfelelős a szabálytalansági gyanú előzetes vizsgálata alapján annak kézhezvételétől számított öt napon belül a következő döntési javaslatokat terjesztheti az irányító hatóság vezetője elé:
a) javaslat az eljárás megindítására,
aa) ha az ismert tényekből és körülményekből, valamint a rendelkezésre álló dokumentumokból valószínűsíthető, hogy a szabálytalansági gyanú fennáll,
ab) ha a 166. § (1) bekezdése szerint benyújtott jogorvoslati kérelem irányító hatóság általi önrevíziója során a szabálytalansági döntés visszavonásra került, de a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll,
ac) ha az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a szabálytalansági döntésben foglaltakhoz képest új szabálytalansági gyanút állapít meg, és ennek kivizsgálása érdekében új szabálytalansági eljárás lefolytatására utasítja az irányító hatóságot,
ad) a 173. § (1) bekezdés c) pontja szerinti esetben,
b) javaslat a gyanú elutasítására, ha már a rendelkezésre álló dokumentumokból egyértelműen megállapítható, hogy a szabálytalansági gyanú nem áll fenn, különösen, ha a gyanút ugyanazon projektben, ugyanazon tényállás alapján már korábban megvizsgálták, és azóta új körülmény nem merült fel,
c) javaslat az eljárásnak a 161. § (2) bekezdése szerinti felfüggesztésére,
d) javaslat a szabálytalanság további vizsgálat nélkül történő, a 159. § (5) bekezdése szerinti megállapítására.
211.4. A 159. § (5) bekezdése alkalmazása esetén a szabálytalanságfelelős a gyanú felterjesztéssel egyidejűleg szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvet is készít, melyet a gyanúbejelentővel együtt terjeszt az irányító hatóság vezetője elé (a folyamat a 217. pont szerint folytatódik).
211.5. A szabálytalanságfelelős az előterjesztésben - a szükséges dokumentumok csatolása mellett - javaslatot tehet
a) a szabálytalansági eljárást vezető személyére,
b) a kifizetések felfüggesztésére, illetve a felfüggesztés feloldására,
c) a külső szakértő bevonására,
d) a rendkívüli helyszíni szemle elrendelésére,
e) a rendkívüli OLAF-jelentés küldésére, ha ennek jogszabályi feltételei fennállnak.
211.6. A 211.5 pont szerinti külön eljárás befejezését követően a szabálytalanságfelelős haladéktalanul kezdeményezi a szabálytalansági eljárás felfüggesztésének feloldását és - a döntés tartalmától függően - az eljárás megindítását vagy elutasítását.
A szabálytalansági eljárás elrendelése
212.1. Az irányító hatóság vezetője a szabálytalanságfelelős által készített döntés-előkészítő dokumentum alapján, annak kézhezvételétől számított három napon belül dönt az abban szereplő javaslatról és a döntés megküldésével egyidejűleg tájékoztatja a szabálytalanságfelelőst. Ha közreműködő szervezet került kijelölésre az irányító hatóság három napon belül tájékoztatja a közreműködő szervezetet a döntésről.
212.2. A szabálytalanságfelelős három napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben a szabálytalansági eljárás elrendelésének, elutasításának tényét és indokait, az irányító hatóság vezetője döntésének dátumát, illetve ezzel a lépéssel a szabálytalansági gyanúbejelentést a monitoring és információs rendszerben lezárja.
212.3. A szabálytalanságfelelős a szabálytalansági eljárás mellőzésével meghozott, szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvben rögzített döntést annak kézhezvételét követő három napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
212.4. A szabálytalansági eljárást az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium szervezeti és működési szabályzatában vagy egyéb szabályzatában meghatározott szervezeti egysége folytatja le. Pénzügyi eszköz esetén a szabálytalansági eljárást a végső kedvezményezett és a pénzügyi közvetítő vonatkozásában az alapok alapját végrehajtó szervezet folytatja le. EMVA forrás esetén a 156. § (2b) bekezdésében foglaltakra tekintettel az irányító hatóság vagy a kifizető ügynökség folytatja le a szabálytalansági eljárást.
212.5. Az eljárást megindító szervezet szabálytalanságfelelőse a 160. § (2) bekezdése szerint tájékoztatja
a) a gyanúval érintett kedvezményezettet, valamint ha az adott projektet több kedvezményezett valósítja meg, a többi kedvezményezettet,
b) a szabálytalansági eljárás kijelölt vezetőjét.
212.6. A 212.5. pont szerinti tájékoztatással egyidejűleg a szabálytalansági gyanút és az azzal kapcsolatban bekért, illetve készített dokumentumokat a szabálytalanságfelelős az eljárásvezető részére átadja, továbbá tájékoztatja az eljárásvezetőt a szabálytalansági eljárási jegyzőkönyv előkészítésének, a döntési javaslat előterjesztésének indikatív határidejéről, valamint az esetleges eljárás-hosszabbítási javaslat - eljárásvezető által történő - előterjesztésének határidejéről.
Az összeférhetetlenség
213.1. A szabálytalansági és jogorvoslati eljárás során bárki, aki a 156. § (3) vagy (4) bekezdése szerinti összeférhetetlenséget észlel, köteles azt haladéktalanul bejelenteni az irányító hatóság vezetőjének, aki haladéktalanul gondoskodik új személy kijelöléséről.
213.2. Ha az összeférhetetlenség az irányító hatóság vezetőjével szemben merül fel, az irányító hatóság vezetője helyett az európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt miniszter által vezetett minisztérium szervezeti és működési szabályzatában vagy egyéb szabályzatában meghatározott államtitkár vagy a miniszter dönt.
A kifizetések felfüggesztése, és a kifizetés felfüggesztésének visszavonása szabálytalansági eljárásban
214.1. Az irányító hatóság vezetője az eljárás megindításával egyidejűleg vagy az eljárás során bármikor - a 162. §-ban foglaltak figyelembevételével - dönthet a kifizetések felfüggesztéséről, illetve ennek szükségességét a szabálytalanságfelelős és az eljárásvezető is jelezheti az irányító hatóság vezetőjének.
214.2. Ha az irányító hatóság vezetője a szabálytalansági eljárás megindítását követően dönt a kifizetés felfüggesztéséről vagy annak visszavonásáról, arról a szabálytalanságfelelőse öt napon belül tájékoztatja a kedvezményezettet és - kijelölése esetén - a közreműködő szervezetet.
214.3. Ha az irányító hatóság vezetője a jogorvoslati eljárás során dönt a kifizetés felfüggesztéséről vagy annak visszavonásáról, az irányító hatóság szabálytalanságfelelőse öt napon belül tájékoztatja a kedvezményezettet, az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert, továbbá - kijelölése esetén - a közreműködő szervezetet.
214.4. A kifizetés felfüggesztése és a felfüggesztés megszüntetése esetén a szabálytalanságfelelős az erre vonatkozó döntést a monitoring és információs rendszerben a döntés napján rögzíti.
214.5. Kifizetés felfüggesztésére és a kifizetés felfüggesztésének a megszüntetésére a felfüggesztett szabálytalansági eljárásban is van lehetőség.
A szabálytalansági eljárás
215.1. A szabálytalansági eljárás célja annak megállapítása, hogy történt-e szabálytalanság, továbbá, hogy a szabálytalanság milyen következményekkel jár, és ezek miként kezelhetők.
215.2. Az eljárás vezetője a szabálytalansági gyanúbejelentőben foglaltakat vizsgálja ki. Ha az eljárás során új szabálytalansági gyanú jut tudomására, az eljárást kiterjeszti az új gyanú vizsgálatára is és erről a 160. § (2) bekezdése alapján tájékoztatja a kedvezményezettet.
215.3. Ha az eljárás „pénzügyi érdeksérelem hiányában szabálytalanság nem történt” megállapítással zárul, de a jogszabálysértés megállapítható, az eljárás vezetője javaslatot tesz az irányító hatóság vezetőjének arra, hogy tájékoztassa a feladat- és hatáskörrel rendelkező szervezetet a jogszabálysértésről.
215.4. Ha a gyanúbejelentő hiányos vagy hibás, az eljárás vezetője a szabálytalansági gyanúbejelentést annak további kiegészítése, kijavítása érdekében visszaküldi a szabálytalanságfelelősnek.
215.5. A szabálytalanságfelelős az 215.4 pont szerinti esetben haladéktalanul gondoskodik a szükséges pontosításokról, javításokról.
A szabálytalansági eljárás eredménye, döntési javaslat
216.1. A szabálytalansági eljárás eredményéről az eljárás vezetője szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvet készít.
216.2. A szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvben - a 163. § (2) és (3) bekezdése szerinti tartalommal - részletesen fel kell tüntetni valamennyi információt az adott szabálytalansági gyanúról való tudomásszerzéstől a döntési javaslatig. A dokumentumhoz - ha releváns - teljes terjedelmükben csatolni szükséges a külön szakértők véleményét, a kedvezményezett meghallgatásának vagy a szabálytalansági vizsgálat keretében lefolytatott helyszíni szemle jegyzőkönyvét, a kedvezményezett észrevételeit.
216.3. Szabálytalanság megállapítására vonatkozó döntési javaslat esetén az eljárás vezetője javaslatot tesz a 164. § (2) bekezdés a) pontja szerinti intézkedésre vagy a 164. § (3)-(6) bekezdésére figyelemmel alkalmazandó jogkövetkezményekre.
216.4. A szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvet a szabálytalanságfelelős terjeszti az irányító hatóság vezetője elé. A vizsgálat megállapításait a szabálytalanságfelelős rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
A döntéshozatal
217.1. A szabálytalansági eljárás az irányító hatóság vezetőjének döntésével zárul.
217.2. Ha az irányító hatóság vezetője nem ért egyet az eljárás vezetőjének javaslatával, a felterjesztett döntési javaslattól eltérő döntést hoz, döntését köteles megindokolni.
217.3. Ha az irányító hatóság vezetője a döntési javaslattal egyetért, de a javasolt intézkedésekkel nem vagy csak részben ért egyet, a döntési javaslatban szereplőtől eltérő intézkedést rendelhet el, melyet köteles megindokolni.
217.4. Ha a szabálytalansági gyanú az előterjesztett szabálytalansági eljárási jegyzőkönyv szerint nem megalapozott, az irányító hatóság vezetője megállapítja, hogy nem történt szabálytalanság.
217.5. Ha a szabálytalanság nem kerül megállapításra, de valamilyen jogsértő helyzet helyreállításához szükséges, az irányító hatóság vezetője e rendelet szerint a támogatási jogviszonyt érintő intézkedést rendelhet el.
217.6. Ha a szabálytalansági gyanú megalapozott, az irányító hatóság vezetője megállapítja, hogy szabálytalanság történt, ezzel egyidejűleg dönt a 164. § (2) bekezdés a) pontja szerinti intézkedés, illetve a 164. § (3)-(6) bekezdése szerinti jogkövetkezmények alkalmazásáról.
217.7. Az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján létrejött, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló Egyezmény és az azt kiegészítő jegyzőkönyvek, valamint az Európai Unióról szóló Szerződés 35. cikk (2) bekezdése alapján megtett nyilatkozat kihirdetéséről szóló 2009. évi CLIX. törvénnyel kihirdetett, az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló egyezmény 1. cikk (1) bekezdése szerinti szabálytalanságok esetében az irányító hatóság vezetője az ügyet csalás gyanújaként minősíti, és gondoskodik az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter egyidejű tájékoztatásával a büntetőfeljelentés vagy bűnügyi jelzés megtételéről és az OLAF- jelentés megküldéséről.
217.8. E rendelet hatálya alá tartozó támogatási rendszerből való kizárás mint jogkövetkezmény abban az esetben alkalmazható, ha a kedvezményezett a szabálytalanságot szándékosan vagy ismételten valósítja meg.
217.9. Ismételten valósítja meg a kizárás alapjául szolgáló cselekményt az a kedvezményezett, aki ugyanazon tényállással kapcsolatos szabálytalanságot öt éven belül legalább két alkalommal követi el.
217.10. Kizárás legfeljebb 5 éves időtartamra szólhat.
217.11. A kizárással érintett kedvezményezettek köréről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az irányító hatóság adatszolgáltatása alapján nyilvántartást vezet a monitoring és információs rendszerben.
217.12. Ha a szabálytalansági gyanú kezelése során az irányítási és ellenőrzési rendszer működési hibájából adódó rendszerszintű szabálytalanság jut az irányító hatóság vezetőjének tudomására, akkor öt napon belül jelzi azt a 165. § (4) bekezdése szerinti szervezeteknek.
217.13. A rendszervizsgálat célja, hogy az irányító hatóság irányítási és ellenőrzési rendszerében rejlő, rendszer szintű szabálytalanságok kivizsgálása kapcsán felfedett hiányosságok, javítások minél hamarabb elvégezhetőek legyenek.
218.1-218.3.
A tájékoztatás
219.1. Az irányító hatóság vezetője döntésének kézhezvételét követően a szabálytalanságfelelős
a) a döntés meghozatalától számított öt napon belül tájékoztatja a kedvezményezettet a döntésről, a jogorvoslati lehetőségről, a jogorvoslati kérelem benyújtásának határidejéről, helyéről és módjáról,
b) a döntést három napon belül a monitoring és információs rendszerben rögzíti, továbbá a szabálytalansági eljárás dokumentumait a monitoring és információs rendszer Dokumentumtárába feltölti, a kifizetések feloldása esetén az erre vonatkozó döntést a szabálytalanságfelelős a döntés napján a monitoring és információs rendszerben rögzíti,
c) ha az irányító hatóság vezetője szabálytalanságot állapított meg, továbbá amennyiben intézkedéseket rendelt el, a jogkövetkezményekkel kapcsolatos teendőket a szabálytalanságfelelős megküldi az érintett szervezeti egységeknek.
A szabálytalansági eljárás során elrendelt intézkedések végrehajtása, a jogkövetkezmények érvényesítése
220.1. A szabálytalanságfelelős a szabálytalansági döntés, jogorvoslati eljárás esetén az eljárás lezáró, illetve megszüntető döntés kézhezvételét követő öt napon belül kezdeményezi a szabálytalansági döntéssel elrendelt jogkövetkezmények érvényesítését, illetve korrekciós intézkedések végrehajtását.
220.2. Az elrendelt intézkedések végrehajtásáról, a jogkövetkezmények érvényesítéséről az irányító hatóság munkatársai kötelesek azok teljesítését követő két napon belül a szabálytalanságfelelősnek jelenteni. Az elrendelt intézkedések teljesülésének nyomon követése, nyilvántartása a szabálytalanságfelelős feladata.
A szabálytalansági döntések nyilvánossága
221.1. Ha a szabálytalansági eljárást lezáró jogerős döntés szabálytalanságot állapít meg, az irányító hatóság szabálytalanságfelelőse intézkedik a 165. § (3) bekezdése szerint megjelölt adatok www.palyazat.gov.hu oldalon történő közzétételének kezdeményezéséről.
221.2. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a tájékoztatás kézhezvételét követő öt napon belül gondoskodik a 165. § (3) bekezdése szerinti adatok www.palyazat.gov. hu oldalon való közzétételéről.
OLAF-jelentés
222.1. Ha a szabálytalansági döntéssel kapcsolatban azt a vonatkozó bizottsági rendelet előírja, OLAF-jelentést kell készíteni. Az OLAF-jelentés megküldésének szükségességét a szabálytalansági eljárási jegyzőkönyvben jelezni kell. Az OLAF-jelentéseket az e célból létrehozott elektronikus rendszerben kell rögzíteni.
222.2. A jogorvoslati kérelem tárgyában hozott döntésről, valamint a vonatkozó bizottsági rendelet 30. cikkében meghatározottakról az elektronikus rendszerben frissítő jelentést kell készíteni.
A szabálytalansági döntés elleni jogorvoslat
223.1. Ha a jogorvoslati kérelem nem a szabálytalansági döntést hozó szervezetnél került benyújtásra, az érkeztető szervezet a jogorvoslati kérelmet a szabálytalansági döntést hozó szervezetnek öt napon belül megküldi.
223.2. A beérkezett jogorvoslati kérelmeket a szabálytalanságfelelős vizsgálja meg, és terjeszti az irányító hatóság vezetője elé.
223.3. A beérkezett jogorvoslati kérelemmel kapcsolatban az irányító hatóság vezetője a következő döntéseket hozhatja:
a) a 168. § (3) bekezdése szerinti érdemi vizsgálat nélküli elutasítás,
b) a 169. § (2) bekezdése szerinti önrevízió,
c) a jogorvoslati kérelemnek a 169. § (1) bekezdése szerinti felterjesztése.
A jogorvoslati kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítása
224. Ha a jogorvoslati kérelem annak ellenére felterjesztésre került az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére, hogy a 168. § (1) bekezdése szerinti körülmények valamelyike fennáll, a kérelmet az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
A kijavítás
225.1. Ha a szabálytalansági döntésben, vagy a szabálytalansági döntésről szóló értesítésben név-, szám- vagy más elírás, illetve számítási hiba van, a szabálytalanságfelelős a tudomásra jutástól számított három napon belül kijavító döntést terjeszt az irányító hatóságvezetője elé, aki azt két napon belül jóváhagyja.
225.2. A kijavításról a szabálytalanságfelelős a kijavító döntés haladéktalan megküldésével tájékoztatja a kedvezményezettet, az eljárás vezetőjét, a hiba bejelentőjét, valamint mindazokat, akiket a szabálytalansági döntésről tájékoztatott.
Az önrevízió
226.1. A szabálytalanságfelelős az érdemi vizsgálat alá vont jogorvoslati kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül megvizsgálja a jogorvoslati kérelem megalapozottságát, valamint hogy a beérkezett jogorvoslati kérelemmel érintett projekttel szemben indult-e közbeszerzési jogorvoslati eljárás, vagy egyéb hatósági, bírósági eljárás.
226.2. Ha a vizsgálat során megállapítást nyer, hogy a 169. § (2) bekezdésében foglaltak alkalmazásának van helye, a szabálytalanságfelelős a szabálytalansági döntés visszavonását kezdeményezi a szervezet vezetőjénél.
226.3. Ha a szabálytalansági gyanú továbbra is fennáll, a szabálytalanságfelelős a döntés visszavonásával egyidejűleg kezdeményezi új eljárás lefolytatását az irányító hatóság vezetőjénél.
226.4. A szabálytalansági döntés visszavonásáról, illetve új eljárás lefolytatásáról az irányító hatóság vezetője két napon belül dönt.
226.5. Az önrevíziós döntésről a szabálytalanságfelelős két napon belül tájékoztatja az érintett kedvezményezettet, az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert és - kijelölése esetén - a közreműködő szervezetet.
226.6. Ha az kerül megállapításra, hogy a 169. § (2) bekezdésében foglaltak alkalmazásának nincs helye, a szabálytalansági eljárást lefolytató szervezet szabálytalanságfelelőse a jogorvoslati kérelemmel kapcsolatos álláspontját, a folyamatban lévő hatósági, bírósági eljárásokról szóló tájékoztatással együtt nyolc napon belül felterjeszti az irányító hatóság vezetőjéhez, aki azt aláírásával ellátva két napon belül továbbítja az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére.
226.7. A jogorvoslati kérelem európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium részére történő felterjesztéséről a szabálytalanságfelelős két napon belül tájékoztatja a kedvezményezetett.
226.8. Ha az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a kifizetés felfüggesztésére utasítja az irányító hatóságot, az irányító hatóság szabálytalanságfelelőse haladéktalanul gondoskodik a monitoring és információs rendszerben a kifizetés felfüggesztéséről és erről két napon belül tájékoztatja a kedvezményezettet, - kijelölése esetén - a közreműködő szervezetet és az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert.
226.9. A 173. § (1) bekezdés c) pontja és a 173. § (két) bekezdése szerinti esetben az irányító hatóság vezetője köteles az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter döntése kézhezvételétől számított két napon belül az eljárás lefolytatását az eljárásvezető kinevezésével egyidejűleg elrendelni. Az eljárás vezetője nem lehet az alapügyben eljáró eljárásvezető.
226.10. A 173. § (1) bekezdése szerinti esetben az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a döntéséről és az eljárás lezárásáról egyidejűleg tájékoztatja az irányító hatóságot, kijelölés esetén a közreműködő szervezetet és a kedvezményezettet. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a jogorvoslati eljárást lezáró döntését a döntést követő három napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben.
226.11.
A jogorvoslati kérelem visszavonása
227. Ha a jogorvoslati kérelem visszavonását kezdeményező nyilatkozat nem az annak elbírálására jogosult szervhez érkezik be, a szervezet szabálytalanságfelelőse két napon belül a visszavonó nyilatkozatot a megfelelő szervhez továbbítja.
IX. FEJEZET
A KÖVETELÉSKEZELÉS
A követeléskezelés eljárási rendelkezései
228.1. A követeléskezelési eljárás a követelés előírásától a befolyt összeg kezeléséig vagy a behajthatatlan összeg leírásáig tart.
228.2. A követeléskezelésben részt vesz az igazoló hatóság és részt vehet az adóhatóság is.
228.3. A követeléskezelés
a) követelésbeszedési,
b) behajtási, és
c) követelésrendezési
folyamatokból áll.
228.4. Ha a monitoring és információs rendszer megfelelő felülete nem áll rendelkezésre, az irányító hatóságnak olyan visszakereshető projektszintű dokumentum-nyilvántartást kell létrehozni és naprakészen vezetni, amely biztosítja, hogy a követelések kezelésével kapcsolatos műveletek öt napon belül rendszerezett formában megismerhetővé válnak. Az irányító hatóság az igazoló hatóság által kért alátámasztó dokumentációt az igazoló hatóság kérésének megfelelően rendelkezésre bocsátja.
228.5. A nyilvántartandó dokumentumokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter határozza meg és az irányító hatóságok által elérhető elektronikus felületén teszi közzé.
228.6.
229.1. Követelést kell előírni
a) ha a szabálytalansági eljárás eredményeként vagy szabálytalansági eljárás mellőzésével jogerősen szabálytalanság kerül megállapításra, amely pénzügyi korrekciót fogalmaz meg,
b) ha a támogatási szerződéstől bármelyik fél elállt vagy a finanszírozási megállapodást, vagy a végső kedvezményezettel kötött szerződést bármelyik fél felmondta és már sor került támogatás kifizetésére,
c) a túlfizetés eseteiben:
ca) ha a kedvezményezett részére az irányító hatóság érdekkörében felmerült okból a jogosan járó összegnél magasabb összeg került kiutalásra,
cb) halasztott önerő igénybevétele esetén, ha a projekt befejezésekor a támogatás-önerő arány nem egyezik meg a támogatási szerződésben rögzített támogatási intenzitással,
cc) ha a szerződés módosítása, így különösen támogatási intenzitás megváltozása, műszaki tartalom csökkentése miatti az elszámolható költség, illetve a támogatás csökkentése, vagy a szállítói finanszírozású elszámoló bizonylatok összegének növekedése miatt a kifizethető támogatás összege csökken és a korábban kifizetett támogatás ezt az összeget meghaladta,
cd) ha a kedvezményezett érdekkörében felmerült okból a jogosan járó összegnél magasabb összeg került kiutalásra,
ce) pénzügyi paraméter - így különösen a támogatási intenzitás vagy áfa-státusz - változása esetén, ha a kedvezményezettnek tartozása áll fenn az irányító hatóság felé,
d)
e) ha a projekt végrehajtásával összefüggésben bevétel keletkezett és annak visszafizetését e rendelet előírja, az abban foglalt szabályok szerint,
f) ha a kedvezményezett az általa felvett előleg teljes összegének felhasználását - ha a felhívás, illetve a támogatási szerződés vagy a finanszírozási megállapodás, pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodás más ütemezésről nem rendelkezik - a projekt záró kifizetési igénylésének benyújtásáig, vagy állami támogatás típusú előleg esetén legkésőbb az előlegfolyósítást követő három éven belül nem tudja elszámolni,
g) ha a kedvezményezett
ga) a fordított áfa-előleggel határidőben nem számolt el,
gb) által elszámolt összeg kevesebb, mint a folyósított fordított áfa-előleg,
gc) által benyújtott, fordított áfa-előleggel érintett nettós szállítói elszámoló bizonylat egészben vagy részben elutasításra kerül, vagy
gd) az előleget nem az adóhatóság felé történő rendezésre fordítja,
h) a 117. § (7) bekezdése szerinti esetben,
i) ha a szerződés módosítása (így különösen támogatási intenzitás megváltozása, műszaki tartalom csökkentése miatti az elszámolható költség, illetve a támogatás csökkentése, vagy a szállítói finanszírozású elszámoló bizonylatok összegének növekedése) miatt a kifizethető előleg összege csökken és a korábban kifizetett előleg ezt az összeget meghaladta, a különbözetre vagy annak érintett részére, ha azzal kedvezményezett a projektben már nem tud elszámolni,
j)
k) ha a kedvezményezett a fel nem használt előleget önként visszafizeti,
l) ha a szállító a szállítói előleget jogosulatlanul használta fel, valamint a 118/A. § (6) bekezdése szerinti esetben,
m) a szerződés közös megegyezéssel történő felbontása esetén, ha már történt kifizetés,
n) a 188/A.3. pont szerinti esetben,
o)
229.1a. Pénzügyi eszközök esetén az alapok alapját végrehajtó szervezettel szemben követelést kell előírni továbbá,
a) ha szabálytalanság kerül megállapításra az alapok alapját végrehajtó szervezettel szemben és pénzügyi korrekció kerül előírásra, valamint a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikk (3) bekezdésében foglaltak nem állnak fenn,
b) ha az alapok alapját végrehajtó szervezet a részére utalt irányítási díj előleggel nem tud elszámolni,
c) ha az alapok alapját végrehajtó szervezetnek forrásátcsoportosítás miatt keletkezik visszafizetési kötelezettsége.
229.1b. Az alapok alapját végrehajtó szervezet követelést írhat elő a pénzügyi közvetítő felé továbbá,
a) ha szabálytalanság kerül megállapításra a pénzügyi közvetítővel szemben és pénzügyi korrekció kerül előírásra, valamint a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikk (3) bekezdésében foglaltak nem állnak fenn,
b) ha a pénzügyi közvetítő pénzügyi eszköz végrehajtására vonatkozó tevékenysége meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a finanszírozási megállapodásban foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved,
c) ha a pénzügyi közvetítőnek forrásátcsoportosítás miatt keletkezik visszafizetési kötelezettsége.
229.1c. Az alapok alapját végrehajtó szervezettel, illetve a pénzügyi közvetítővel szemben előírt követelés alapja az érintett irányítási díj előlege, vagy a vonatkozó program-hozzájárulás összege, illetve szabálytalanság esetén a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikk (3) bekezdésében megállapított összeg.
229.1d. Végső kedvezményezett által elkövetett szabálytalanság esetén a visszakövetelendő összeget a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6. cikk (3) bekezdése szerint kell megállapítani.
229.1e. Pénzügyi eszközök esetében a követelést a Ptk. 6:47. §-a szerinti kamattal növelt mértékben a visszafizetésre kötelezés közlésétől számított harminc napon belül kell visszafizetni. A kamatszámítás kezdő időpontja az érintett forrás folyósításának napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napja.
229.2. Követelés a 229.1., 229.1a. és 229.1b. pont szerinti valamely feltétel bekövetkezésével keletkezik.
229.3. Ha a követelés alapjául szolgáló feltétel bekövetkezése intézményi döntés következménye, a döntést az irányító hatóság vezető beosztású munkatársának vagy az általa kijelölt személynek jóvá kell hagynia.
229.4.
229.5. A kedvezményezettel szemben egyidejűleg több követelés is előírható.
229.6. A 229.1. pont c) alpont ca) alpontja, 229.1. pont n) alpontja, 229.1a. pont b) és c) alpontja, 229.1b. pont c) alpontja alapján előírt követelés, valamint az 549/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése esetén a támogatás visszafizetése a megállapított fizetési határidőig kamatmentes.
230.1. A 229.1. pont a) alpontja, a 229.1a. pont a) alpontja és a 229.1b. pont a) alpontja szerinti követelés egyoldalú támogatási szerződés-módosítással vagy finanszírozási megállapodás, pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodás-módosítással csökkenti a projekt megítélt támogatását. A visszakövetelt támogatási összeget a kedvezményezett nem használhatja fel újra. Szabálytalanság jogcím esetén, ha a kedvezményezett visszafizetése a szabálytalansági döntést követően, a jogorvoslati kérelem benyújtására rendelkezésre álló időtartamon belül megtörténik, a szabálytalansági döntés jogerőre emelhető és a követelés előírható.
230.2. A 229.1. pont b) alpontja szerinti esetben az irányító hatóság a szabálytalanság megállapítása után állhat el a támogatási szerződéstől, a finanszírozási megállapodástól vagy a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodástól. Ha a kedvezményezett áll el a szerződéstől, vagy ha a kiemelt projekt az éves fejlesztési keretből törlésre kerül, a követelés szabálytalansági eljárás nélkül előírható.
230.3. A 229.1. pont m) alpontja szerinti esetben a követelt összeg visszafizetése után a szerződés szabálytalanság megállapítása nélkül felbontható.
230.4. A 229.1. pont g) és h) alpontja szerinti esetben az előleg a követelés visszafizetése után akkor igényelhető újra, ha a kedvezményezett az előlegigénylési feltételeket teljesíti.
230.5.
231.1. A 229.1. pont c)-l) alpontja szerinti jogcímek esetén nem kell szabálytalanságot megállapítani a követelés előírásának feltételeként.
231.2. Ha a követeléskezelés során a kedvezményezett ellen bármilyen fizetésképtelenség okán induló, illetve a kedvezményezett jogalany megszüntetésére irányuló eljárás (felszámolási, végelszámolási, csődeljárás, adósságrendezési eljárás, vagyonrendezési, kényszertörlési, ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló, illetve egyéb eljárás) indul és a korábban vagy az eljárás kapcsán előírt követelés költségnyilatkozatban elszámolt költséghez kapcsolódik, melynek tekintetében még nem került szabálytalanság megállapításra, az irányító hatóság szabálytalansági eljárást kezdeményezhet, és az eljárásban követelt összeg tekintetében szabálytalansági eljárás mellőzésével szabálytalanságot állapíthat meg a követeléskezelés jogcímének megváltoztatása nélkül.
232.1. A követelés előírása után további kifizetés nem teljesíthető a kedvezményezett részére, továbbá a követeléssel érintett szerződés vonatkozásában. A követelés előírását követően a kedvezményezett által benyújtott, számlát nem tartalmazó záró kifizetési igénylés nem hagyható jóvá, míg a kedvezményezett vissza nem fizeti a követelt összeget. Központi, helyi önkormányzati vagy köztestületi költségvetési szerv, közvetlen vagy közvetett többségi állami tulajdonban álló gazdasági társaság, helyi önkormányzat, önkormányzati társulás, köztestület vagy közalapítvány kedvezményezett esetén az irányító hatóság a korábban kifizetett támogatás, a projekt elszámolható költsége, valamint a követelés összege figyelembevételével mérlegeli, hogy a projektben megkezdhető-e a fenntartási kötelezettség teljesítése.
232.2. A felfüggesztés a kedvezményezett egyéb projektjeit nem érinti.
232.3. A kifizetések felfüggesztését a követelés teljes megtérülését követően haladéktalanul meg kell szüntetni.
232.4. A követelés teljesítéséről tájékoztatni kell a szabálytalanságfelelőst.
A követelés előírásának visszavonása
233.1. Ha a kedvezményezett a támogatás visszaköveteléséről szóló döntés ellen benyújtott jogorvoslati kérelmének helyt adtak, vagy olyan körülmény merül fel, amely a követelés előírását érvényteleníti, a követelés előírását vissza kell vonni.
233.1a. A 229.1. pont h) vagy l) alpontja szerinti esetben a 117. § (7) bekezdésében vagy a 118/A. § (6) bekezdésében előírt határidőt követő 30 napon belül benyújtott kifizetési igénylés esetén a követelés előírását vissza kell vonni, ha a projekt előrehaladását a kedvezményezett alátámasztja.
233.2. A követelést érvénytelenítő döntés meghozatalát, vagy a hivatkozott körülmény felmerülését követő öt napon belül az irányító hatóság kezdeményezi a követelés visszavonását. Ennek során meg kell adni az érvénytelenítés okát.
233.3. A visszavonást az irányító hatóság vezetője, vagy az általa kijelölt személy hagyja jóvá. A jóváhagyást nem végezheti az a személy, aki a követelést megállapította.
233.4. A visszavonás jóváhagyását követően a lebonyolító szervezet öt napon belül a 248.1-4. pontjai szerint tájékoztatja a kedvezményezettet, valamint az esetlegesen befolyt követelést a kedvezményezettnek visszautalja.
233.5. A visszavont követelésekről az irányító hatóság az érvénytelenítő döntés meghozatalát követő öt napon belül tájékoztatja az igazoló hatóságot, ha a követelésben érintett számla közösségi hozzájárulás rendezésben már elszámolásra került.
A követelés összegének megállapítása
234.1. A követelés összegét az irányító hatóság állapítja meg.
234.2. A követelés összegének megállapítására, a leírhatóság vizsgálatára és a követelés jóváhagyására a 229., 229.1a. és 229.1b. pont szerinti feltétel bekövetkezése után öt nap áll rendelkezésre.
234.3. A követelés összege tőkeösszegből, valamint a kapcsolódó kamatokból áll.
234.4. A követelés összegének megállapítása során országos kihatású projekt esetén meg kell állapítani a követelésen belül a VEKOP-ra vonatkozó összeget, a hazai költségvetés terhére a Közép-magyarországi régióban felmerülő költségek fedezetére nyújtott forrás összegét (indikatív forrás) és a projekt szakmai tartalmáért felelős irányító hatóság kezelésében lévő operatív programra eső összeget.
A követelt tőkeösszeg megállapítása
235.1. A követelést elszámoló bizonylat alapú kifizetéshez, előleg-kifizetéshez (a továbbiakban együtt: művelet) kell kapcsolni.
235.2. Ha a követelés a projekt egészéhez vagy egyes költség-kategóriájához, illetve valamely vállalkozói szerződéshez köthető, a követelést valamely, már teljesített, az irányító hatóság mérlegelése - és az ellenőrző szervek megállapításainak figyelembevétele - alapján kiválasztott művelethez vagy műveletekhez kell kapcsolni.
235.3. A követelt tőkeösszeget a követelésben érintett művelet alapján kell meghatározni.
235.4. Ha a projekt életútja során a kedvezményezettel szemben fennálló követelés van, majd ezt követően elállás következik be, az újonnan előírt követelés tőkeösszege a kedvezményezettnek kifizetett, de még nem követelt összeg lesz.
A kamatok megállapítása
236.1. Ha a kedvezményezettnek az irányító hatósággal szemben fizetési kötelezettsége keletkezik, a fennálló tőkekövetelés után ügyleti kamatot kell fizetni.
236.2. Ha a fizetési határidőig a követelés nem kerül kiegyenlítésre, a késedelembe esés napjától a követelt tőke után késedelmi kamatot is fizetni kell.
236.3. Ha a kedvezményezett a tőkekövetelést kiegyenlítette, a kamatkövetelés nem nő tovább.
236.4. Az irányító hatóság a követelés összeállításakor kiszámítja
a) az ügyleti kamat összegét a követelés összeállításának napjáig,
b) az irányadó jegybanki alapkamat alapján az ügyleti kamat napi összegét, amely alapján a kedvezményezetti visszafizetéskor esedékes ügyleti kamat összege kiszámítható,
c) az irányadó jegybanki alapkamat alapján a késedelmi kamat napi összegét.
236.5.
Az ügyleti kamat kiszámítása
237.1. A túlfizetés 229.1. pont c) alpont ca) alpontja, a 229.1a. pont c) alpontja, a 229.1b. pont c) alpontja szerinti eseteiben, valamint a 229.1. pont n) alpontja szerinti esetben csak az előírt fizetési határidő, részletfizetés esetén a részletfizetési megállapodásban rögzített határidők leteltét követően kell ügyleti kamatot felszámítani. A 229.1. pont c) alpont cc) alpontja és i) alpontja szerinti esetben a szerződésmódosítás hatálybalépésétől ügyleti kamatot kell felszámítani. A 229.1. pont c) alpont ce) alpontja szerinti esetben a kamatszámítás kezdete a pénzügyi paraméterváltozás átvezetését tartalmazó elszámolási ütem jóváhagyásának napja.
237.2. A kamat számításakor a kamattal érintett naptári félév(ek) első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére.
237.3. A kamat mértéke a követelés fennállása alatt félévenként az irányadó jegybanki kamattal változik.
237.4. Az ügyleti kamat számításának kezdő időpontja a támogatás folyósításának napja, utolsó napja a visszafizetési kötelezettség teljesítésének napja. Pénzügyi zárás esetén a kamatszámítás kezdete a pénzügyi zárás jóváhagyásának napja, forrás-átcsoportosítás esetén az átcsoportosításról szóló döntés jóváhagyásának napja.
237.5. Ha kompenzálásra kerül sor, ügyleti kamatot az érintett művelethez kapcsolódó folyósítás és a kompenzált elszámoló bizonylat - ha hiánypótlás szükséges, a hiánypótlást követő - megfelelő benyújtása között eltelt napokra kell felszámítani. Több különböző időpontban benyújtott elszámoló bizonylat együttes kompenzálása esetén az érintett napok száma elszámoló bizonylatonként eltérő.
237.6. Ha a kompenzáló elszámoló bizonylat megfelelő benyújtásának dátuma korábbi, mint a kompenzált követelés keletkezésének dátuma, a kamatokat ezen esetben is a megfelelő benyújtás dátumáig kell felszámítani.
237.7. Az ügyleti kamat összegét műveletenként kell kiszámolni és az egyes műveletekre eső kamatköveteléseket össze kell adni a következő képlet szerint:
 [érintett kifizetés összege/365* (irányadó jegybanki kamatláb/100)] * kamattal érintett napok száma az első félévben + ......... + [érintett kifizetés összege/365 * (irányadó jegybanki kamatláb/100)] *
kamattal érintett napok száma az utolsó félévben	
237.8. A számítás során először félévenként napi kamat kerül kiszámításra, majd ezt kerekítve és az érintett napok számával szorozva kerül kiszámításra az adott félévre vonatkozó kamatösszeg.
237.9. Ha a kedvezményezett a részére megállapított visszafizetési kötelezettség ellen kifogást, vagy szabálytalanság megállapítása miatt jogorvoslati kérelmet nyújtott be, a kifogás vagy a jogorvoslati kérelem elbírálásáig a fizetési kötelezettség felfüggesztésre kerül. Ha a kedvezményezett kifogását vagy jogorvoslati kérelmét elutasítják, az ügyleti kamatot a kifogás, illetve a jogorvoslati kérelem elbírálásának e rendeletben meghatározott időtartamára is fel kell számítani.
237.10.
237.11. Ha a kedvezményezett felszámolási eljárás alá kerül, az ügyleti kamat számításának kezdő időpontja a támogatás folyósításának napja, utolsó napja a felszámolás kezdő időpontja. Ezt követően késedelmi kamat érvényesíthető.
A késedelmi kamat kiszámítása
238.1. Az államháztartás központi alrendszerébe tartozó költségvetési szervek kivételével a kedvezményezett fizetési késedelme esetén késedelmi kamatot kell felszámítani.
238.2. A késedelmi kamatot a tőkeösszegre vetítve kell kiszámítani.
238.3. A kedvezményezett részére késedelmi kamatként a Ptk. 6:48. §-a szerinti késedelmi kamatot kell felszámítani a fizetési határidő és a késedelmes visszafizetés EFK forint bankszámlán való jóváírás napja között eltelt napokra.
238.4. A kamat mértéke a követelés fennállása alatt naptári félévenként az irányadó jegybanki kamat szerint változik.
238.5. Ha kompenzálásra kerül sor, késedelmi kamatot a fizetési határidő és a kompenzált elszámoló bizonylat megfelelő benyújtása között eltelt napokra kell felszámítani. Több különböző időpontban benyújtott elszámoló bizonylat együttes kompenzálása esetén az érintett napok száma elszámoló bizonylatonként eltérő.
238.6. A késedelmi kamatot a következő képlet szerint kell kiszámítani:
 [Késedelmes tőke/365* (irányadó jegybanki kamatláb/3/100)] * késedelmes napok száma az első félévben +......... + [Késedelmes tőke/365 * (irányadó jegybanki kamatláb/3/100)] *
késedelmes napok száma az utolsó félévben	
238.7. A számítás során először félévenként napi kamat kerül kiszámításra, majd ezt kerekítve és az érintett napok számával szorozva kerül kiszámításra az adott félévre vonatkozó kamatösszeg.
A kis értékű követelés
239.1. Kis értékű követelés esetén az irányító hatóság dönt a követelés leírásáról. Pénzügyi paraméterváltozás miatt előírt túlfizetés alapú követelés esetén kis értékű követelést nem kell beszedésre előírni.
239.2. A követelés kis értékű, ha annak összege a 70 000 forintot, EMVA forrásból nyújtott támogatás esetén a 42 000 forintot nem haladja meg.
239.3. A 239.2. pont szerinti értéket követelés jogcímenként, projektenként és számviteli évenként kell érteni, valamint tőkére és a kamatokra külön-külön kell vizsgálni.
239.4. Kis értékű kamatkövetelés csak akkor írható le, ha a tőkekövetelés már teljesült.
239.5. Ha a követelés részleges megtérülése után a fennmaradó követelés a fenti szabályok alapján kis értékű, a követelés leírható.
239.6. A leírt összeget tőke, kamat és forrás szerinti bontásban kell nyilvántartani.
A követelés megállapításának jóváhagyása
240.1. A megállapított követelést vagy a követelés leírását az irányító hatóság vezetője, vagy az általa kijelölt személy hagyja jóvá.
240.2. A 240.1. pont szerinti jóváhagyást nem végezheti az a személy, aki a követelést megállapította.
240.3. A kis értékű követelés leírásáról a kedvezményezettet nem kell tájékoztatni.
240.4. Amennyiben a kedvezményezett részéről a leírt kis értékű leírás mégis visszafizetésre kerül, annak rögzítése szükséges a Monitoring és Információs rendszer megfelelő felületein.
240.5. Pénzügyi eszköz esetén a végső kedvezményezettel szemben fennálló követelés összege a végső kedvezményezettel kötött szerződés alapján állapítandó meg, annak 240.1. pont szerinti jóváhagyása nem szükséges.
A kompenzálás általános szabályai
241.1. Az irányító hatóság a követelés jóváhagyását követő öt napon belül megkísérli a követelés kompenzálását és annak jóváhagyását.
241.2. A kompenzálás a még ki nem fizetett, azonos projektre vonatkozó, de elszámoló bizonylatokkal elszámolt és elfogadott támogatás követelésbe történő beszámítását jelenti. Konzorcium esetén kompenzálni csak a követeléssel érintett tag elszámolásaiból lehet.
241.3. Ha a követelés a kompenzálással nem teljesül, a további kompenzálás a kedvezményezett értesítése után, illetve részletfizetés engedélyezése esetén a futamidő alatt is lehetséges.
A kompenzálás
242.1. Ha a követelés jogcíme nem elállás, az irányító hatóság megvizsgálja, hogy van-e olyan elszámoló bizonylat, amely kompenzálható. Pénzügyi eszközzel kombinált vissza nem térítendő támogatás esetén nem lehet kompenzálni.
242.2. A kompenzálásba kizárólag olyan elszámoló bizonylatok vonhatók be, amelyek a pénzügyi lebonyolítás szerinti fejezetben meghatározott határidők szerint pénzügyi teljesítésre jóváhagyhatók.
242.3. Kompenzálni az elfogadott, de még pénzügyileg nem teljesített elszámoló bizonylatokkal lehet.
242.4. Ha nincs olyan elszámoló bizonylat, amit be lehet számítani a követelésbe, a kompenzálás nem lehetséges.
243.1. A kompenzálásra felhasználandó elszámoló bizonylatokat a következő módon kell kezelni:
a) az utófinanszírozott és az utófinanszírozott engedményezett elszámoló bizonylatok kompenzálásba bevonandók,
b) a szállítói finanszírozású elszámoló bizonylatok, szállítói engedményezések és a költségvetési előfinanszírozás átforgatásának tételei nem kompenzálhatók,
c) a kedvezményezett által előleg elszámolásba bevont számlák kompenzálásba bevonandók, ha kifizetendő támogatás még rendelkezésre áll.
243.2. A követelt tőkeösszeg, az ügyleti és késedelmi kamat egyaránt kompenzálható elszámoló bizonylatokkal, tőke, ügyleti kamat és késedelmi kamat sorrendben.
244.1. Az irányító hatóság megállapítja a kompenzálandó összeget tőke, kamat és forrás szerinti bontásban.
244.2. Az irányító hatóság kiszámolja a fennmaradó követelés összegét, tőke, kamat és forrás szerinti bontásban.
244.3. Ha a követelés újraszámolása során az irányító hatóság megállapítja, hogy a fennmaradó követelés kis értékű, az összeget le kell írni.
244.4. A leírt összeget meg kell adni tőke, kamat és forrás szerinti bontásban.
245.1. A kompenzálást az irányító hatóság vezetője, vagy az általa kijelölt személy hagyja jóvá.
245.2. A kompenzálást és a jóváhagyást nem végezheti ugyanaz a személy.
246.1. Ha a kompenzálás sikeres, és a felszólító levél már kiküldésre került, az irányító hatóság levélben tájékoztatja a kedvezményezettet, hogy a beküldött elszámolás kompenzált része nem kerül kifizetésre, mert a követeléssel szemben beszámításra került.
246.2. Az irányító hatóság a levelet a kompenzálás jóváhagyása után öt napon belül köteles kiküldeni.
A kompenzálás elszámolási módja
247.1. A kompenzálás elszámolásánál a bruttó elszámolás elvét kell alkalmazni.
247.2. A kedvezményezettnek küldött levélben bruttó módon kell kimutatni a részére járó támogatás és a vele szemben fennálló követelés összegét.
247.3. A monitoring és információs rendszer tartalmazza a kompenzálásra részben vagy egészben fordított elszámoló bizonylat megjelölését és a kompenzált összeget tőke, ügyleti kamat és késedelmi kamat szerinti bontásban. Az utalványozási dokumentációban a kiutalandó összeg, vagyis a kedvezményezettnek járó támogatás és a kompenzálás összegének különbözete szerepel.
247.4. Ha a 247.3. pont szerint kifizetendő támogatás összege nagyobb, mint a kedvezményezettel szembeni követelés, akkor a beszámított követeléssel csökkentett támogatási összeg kifizetendő.
247.5. Ha a 247.3. pont szerint a kedvezményezettel szembeni követelés nagyobb, mint a kifizetendő támogatás összege, akkor a támogatás teljes összege kompenzálandó.
247.6. Az utalványozási dokumentációban szereplő összegeket forrásonként meg kell bontani. Az ügyleti kamatnak csak hazai forrásrésze van.
A kedvezményezett tájékoztatása
248.1. A követeléskezelés során az irányító hatóság által küldött valamennyi levélnek tartalmaznia kell
a) a követelés teljes összegét tőke, ügyleti és késedelmi kamat szerinti bontásban,
b) a követelés jogcímét,
c) a követelés keletkezésének napját.
248.2. A levelet az irányító hatóság vezető beosztású munkatársának vagy az általa kijelölt személynek jóvá kell hagynia. A levél kiállítója és a jóváhagyó nem lehet ugyanaz a személy.
248.3. A levelet a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül, elektronikus aláírással ellátva kell kiküldeni.
248.3a. Pénzügyi eszköz esetén a 248.2. és 248.3. pont nem alkalmazandó, hanem ez esetben a végső kedvezményezett részére a leveleket postai vagy elektronikus úton kell megküldeni olyan módon, hogy a postára adás vagy az elektronikus levél kézbesítése igazolható legyen.
248.4. A levelek egy példányát kedvezményezettnek történő megküldést követő hét munkanapon belül az Államkincstár részére kell megküldeni.
A felszólító levél
249.1. A követelés és kamatainak megfizetésére írásban kell felszólítani a kedvezményezettet a kompenzálás jóváhagyását követő öt napon belül. Ha a kompenzálás nem releváns, a határidőt a követelés jóváhagyásától kell számítani.
249.2. A felszólító levélnek a 248.1. pontban foglaltakon kívül tartalmaznia kell
a) azt, hogy a teljes követelés visszafizetésének határideje a 175. § szerinti közlést követő harminc nap,
b) a késedelem esetén fizetendő késedelmi kamat napi összegét,
c) a visszafizetés nem teljesítésének vagy késedelmes teljesítésének jogkövetkezményeit,
d) az irányadó kamatlábak féléves változásáról szóló tájékoztatást.
249.3. A kamat teljes összegét a korábban kiszámolt napi összeg alapján újra kell számolni a levél kiállításának napjáig.
A tájékoztató levél
250. Ha a követelés részben vagy egészben megtérítésre, kompenzálásra vagy leírásra kerül, a fennálló követelés változásáról a kedvezményezettet - az 240.3. pont kivételével - öt napon belül tájékoztatni kell. A tájékoztató levél a 248.1. pontban foglaltakon kívül tartalmazza
a) azt, hogy a fennmaradó követelés visszafizetési határideje a felszólító levél kézhezvételétől számított harminc nap,
b) a késedelem esetén fizetendő késedelmi kamat napi összegét,
c) a visszafizetés nem teljesítésének vagy késedelmes teljesítésének jogkövetkezményeit.
250/A. Ha a kedvezményezett a részletfizetési megállapodásban foglaltaknak megfelelően teljesít, elegendő az utolsó részlet beérkezését követően tájékoztatni a követelés teljesítéséről.
A kedvezményezett önkéntes visszafizetése
251.1. Ha a kedvezményezett a támogatási szerződéstől elállt, a finanszírozási megállapodást, pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodást felmondta, illetve más okból visszafizetési szándékáról tájékoztatja az irányító hatóságot és a követelendő összeget teljesen vagy részben visszafizeti, az irányító hatóság a visszafizetést követő öt napon belül az 229. pont szerint a követelést előírja. Ezt követően a kedvezményezettnek a 248.1-4. pontok szerint tájékoztató levelet küld a követelés teljesüléséről.
251.2. Ha a kedvezményezett vagy a szállító a visszafizetési szándékát tényleges visszafizetés nélkül jelenti be, az irányító hatóság a bejelentés kézhezvételét követő öt napon belül előírja a követelést és megállapítja annak összegét, majd a 248.1-248.4. pont szerint felszólítja a kedvezményezettet a követelés megfizetésére.
251.3. Ha a kedvezményezett vagy a szállító az irányító hatóság tájékoztatása nélkül visszafizetést teljesít, az irányító hatóság a visszafizetést követő öt napon belül felveszi vele a kapcsolatot és egyeztet a visszafizetés okáról. Ezt követően a 251.1. pont szerint jár el.
251.4. Ha a projektben kizárólag előleg került kifizetésre, és az előleg visszafizetésének kezdeményezésekor a kedvezményezett elállási szándékát is jelzi, a követelés jogcímeként elállást kell meghatározni.
251.5. Ha a kedvezményezett észleli, hogy visszafizetési kötelezettsége keletkezett és visszafizetést kezdeményez, az irányító hatóság a követelés indokoltságát megvizsgálja, majd - ha szükséges - a követelést a megfelelő jogcímen előírja és a kamatokat ennek megfelelően kiszámítja.
A szállítói előleg követelése
252.1. Szállítói előleg kifizetése esetén a követelést a kedvezményezettel szemben kell előírni, kivéve, ha a jogosulatlan igénybevétel a szállító szándékos magatartására vezethető vissza és a szállító a 118/A. § (2a) bekezdés b) pontja alapján nem nyújtott biztosítékot.
252.2. Ha a szállítói előleg jogosulatlan igénybevétele
a) a szállítónak felróható, az irányító hatóság érvényesítheti a biztosítékot a szállítóval szemben,
b) a kedvezményezettnek felróható, az irányító hatóság a kedvezményezettel szemben élhet a támogatási szerződés szerinti szankciók lehetőségével.
252.3. Ha a szállítói biztosíték érvényesítése eredménytelen vagy részleges eredménnyel jár, az irányító hatóság a 248.1-248.4. pont szerint felszólíthatja a kedvezményezettet a fennmaradó követelés teljesítésére.
A részletfizetési kérelem
253.1. A kedvezményezett követelésenként egy alkalommal részletfizetési kérelmet nyújthat be az irányító hatósághoz. Az irányító hatóság a kérelem beérkezését követő tíz napon belül dönt a részletfizetés engedélyezéséről.
253.2. Ha a részletfizetési kérelem beérkezésének időpontjában biztosíték érvényesítése vagy elszámolás jóváhagyása van folyamatban és a követelés megtérülése valószínűsíthető, az irányító hatóság a részletfizetési kérelem elbírálását a biztosíték érvényesítéséig vagy az elszámolás jóváhagyásáig felfüggeszti a 254.1. pontban foglalt szempontok, és a biztosítékból való folyamatban lévő kielégítés várható eredményessége és határideje szerint.
253.3. A soron következő biztosíték érvényesítését a részletfizetési kérelem beérkezése felfüggeszti.
A részletfizetési kérelem elbírálása
254.1. A részletfizetési kérelem elfogadása, valamint a részletfizetés ütemezése és az egyes részletek nagysága megállapítása során az irányító hatóság figyelembe veszi
a) a még ki nem fizetett támogatás és a követelés összegét,
b) az operatív program zárásának várható dátumát,
c) a kedvezményezett esetleges korábbi visszafizetéseinek teljesítését,
d) a projekt várható megvalósítási dátumát és a fenntartási időszak végét, és
e) a projekt lezárásának dátumát.
254.1a. A visszafizetési kötelezettség határideje nem haladhatja meg a tizenkét hónapot.
254.2. A részletfizetés meghatározásánál a kérelem beérkezésének napjáig számolt kamatokkal terhelt összeget kell figyelembe venni, kamatot a részletfizetés idejére nem kell felszámítani.
254.3. A követelés összegét az irányító hatóság által meghatározott számú és ütemezésű részekre kell bontani.
254.4. A részletfizetési döntést és ütemezést az irányító hatóság vezető beosztású munkatársa vagy az általa kijelölt személy jóváhagyja.
254.5. Elállás esetén a részletfizetési kérelem elbírálása során az irányító hatóság az összes releváns körülmény mérlegelésével dönt a futamidő hosszáról.
254.6. Ha a kedvezményezett részletfizetési kérelmét az irányító hatóság elutasítja, erről a kedvezményezettet az elbírálástól számított öt napon belül az indokok megjelölésével tájékoztatni kell.
A részletfizetési megállapodás
255.1. A részletfizetési kérelem elfogadását követő öt napon belül a részletfizetés ütemezéséről szóló aláírt megállapodás-tervezet megküldésével tájékoztatni kell a kedvezményezettet kérelme elfogadásáról és tíz napos határidőt kell tűzni az aláírt megállapodás visszaküldésére.
255.2. A kedvezményezett likviditási helyzete alapján a részletfizetési megállapodásban rögzíteni kell, hogy további kifizetések engedélyezhetők-e vagy a kifizetések felfüggesztésének fenntartása indokolt.
255.3. Ha a kedvezményezett az aláírt megállapodást a megjelölt határidőig nem küldi vissza, a részletfizetés engedélyezését semmisnek kell tekinteni, és a követelést az általános szabályok szerint be kell hajtani.
255.4. A megállapodásban rögzíteni kell, hogy visszafizetés esetén elsőként a tőkét, majd a kamatot kell elszámolni.
255.5. Amennyiben a kedvezményezett rendelkezik minősített elektronikus aláírással, úgy a részletfizetési megállapodás elektronikusan aláírva a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül is megküldhető.
A részletfizetés átütemezése
256.1. Ha a kedvezményezett a követelés előtörlesztését kéri, vagy a részletfizetés határideje alatt arról tájékoztatja az irányító hatóságot, hogy a megállapított részleteket nem tudja teljesíteni és ezért a részletfizetés átütemezését kéri, a kérelmet az irányító hatóság megvizsgálja és arról a részletfizetési kérelemre irányadó szabályok szerint dönt.
256.2. A korábbi teljesítés és a fennálló követelés mértékének figyelembevételével az irányító hatóság a részletfizetés átütemezését legfeljebb három alkalommal engedélyezheti a kedvezményezett kérelmére.
256.3.
256.4. Az átütemezésről megállapodást kell kötni a kedvezményezettel a részletfizetésre kötött megállapodásra irányadó szabályok szerint.
A részletfizetési késedelem
257.1. Ha a kedvezményezett bármely részlet megfizetését annak esedékességekor elmulasztja vagy részben teljesíti, az irányító hatóság a késedelembe esés napját követő öt napon belül a követelés teljes fennmaradó részét és az ügyleti, valamint a késedelmi kamatot az általános szabályok szerint újraszámolja.
257.2. A 257.1. pont szerint újraszámolt követelésről és a részletfizetési megállapodás megszűnéséről a kedvezményezettet tájékoztatni kell. A tájékoztatás nem jelenti újabb fizetési határidő kitűzését, a követelés behajtása ilyenkor az általános szabályok szerint, a még érvényesíthető követeléskezelési eszközökkel folytatódik.
257.3.
A biztosítékok érvényesítése
258.1. Ha a fizetési határidő eredménytelenül telt el, a kompenzálás sikertelen és nem jött létre részletfizetési megállapodás, az irányító hatóság megkezdheti a rendelkezésre álló biztosítékok érvényesítését.
258.2. Ha kompenzálás van folyamatban, a biztosítékok érvényesítését a kompenzálás befejezéséig el kell halasztani.
258.3. A támogatási szerződésben meghatározott biztosítékok közül elsődlegesen azt kell érvényesíteni, amellyel a visszakövetelt összeg leggyorsabban beszedhető.
258.4. Ha a választott biztosíték érvényesítésével történő behajtás eredménytelen vagy részben eredményes, a behajtást a 258.3. pont szerint választott további biztosíték érvényesítésével kell folytatni.
258.5. Ha a biztosítékok érvényesítése több mint félévnyi időt vesz igénybe, az irányító hatóságnak félévente újra kell számolni a követelés és a napi kamat összegét az irányadó jegybanki alapkamat figyelembevételével.
258.6. Ha a követelés jogcíme szabálytalanság volt és a kifizetések nem kerültek felfüggesztésre, a fizetési határidő letelte után a kifizetéseket fel kell függeszteni, ha van még fennálló követelés.
259.1-259.4.
Az adók módjára történő behajtás
260.1. Ha a 176. § (1) bekezdése szerint a követelést adók módjára hajtják be és a hátralék későbbi megfizetése veszélyeztetett - ide értve a teljes követelés megtérülésének a rendelkezésre álló biztosítékok érvényesítésére figyelemmel is bizonytalan voltát -, az adóhatóság soron kívül is megkereshető.
260.2. Az irányító hatóság a korábbi követelés-beszedési kísérleteket igazoló dokumentumokat megküldi az illetékes adóhatóság részére a követelés adók módjára történő behajtása érdekében.
260.3. A megkeresésben fel kell tüntetni a behajtást kérő és a fizetésre kötelezett azonosításához szükséges adatokat, a tartozás jogcímét, a fizetési kötelezettséget elrendelő döntés számát, jogerőre emelkedésének időpontját, a teljesítési határidőt, a tartozás összegét és esetleges járulékait, valamint annak a jogszabálynak a pontos megjelölését, amely az adók módjára történő behajtást lehetővé teszi.
260.4. Az irányító hatóság a megkeresés tényéről a megkeresést követő öt napon belül értesíti a kedvezményezettet.
A hitelezői igény érvényesítése
261.1. Az irányító hatóság figyelemmel kíséri a kedvezményezettek fizetésképtelensége miatt, illetve megszüntetésével összefüggésben indult vagy a kedvezményezettek megszüntetésére irányuló eljárások (csőd-, felszámolási, adósságrendezési, végelszámolási, kényszertörlési, vagyonrendezési, ismeretlen székhelyű cég megszüntetésére irányuló, illetve egyéb eljárás) megindítását és közzétételét.
261.2.
261.3. Az irányító hatóság a közzétételt követő harminc napon belül elállhat a támogatási szerződéstől.
261.4. Ha a szerződéstől az irányító hatóság elállt vagy fennálló követelése, esetlegesen függő követelése van a kedvezményezettel szemben, az irányító hatóság becsatlakozik az eljárásba, illetve követelését bejelenti.
261.5.
A követelés be nem folyt részének behajthatatlanná minősítése
262.1. A követelést az irányító hatóság nyilváníthatja behajthatatlannak. A végső kedvezményezettel szemben fennálló követelés behajthatatlanná nyilvánítását az alapok alapját végrehajtó szervezet kezdeményezi az irányító hatóságnál.
262.2. A követelés behajthatatlanná minősítésére az adóhatóság azon tájékoztatása alapján kerülhet sor, mely szerint a követelés adók módjára történő behajtására tett kísérlet eredménytelen volt és a követelés a tájékoztatás időpontjában behajthatatlan.
262.3. A nem az irányító hatóság által kezdeményezett, fizetésképtelenség esetén lefolytatandó, illetve fizetésképtelenséget eredményező eljárások esetén
a) a gazdasági társaságok esetében a szervezet megszűnéséről szóló, a Cégközlönyben megjelent határozat,
b) nonprofit szervezetek esetén a bírósági nyilvántartásból való törlés alapján kerülhet sor a követelés behajthatatlanná minősítésére.
262.3a. Végső kedvezményezettel szemben fennálló követelés esetén a 262.2. és 262.3. pont nem alkalmazandó.
262.4. A 262.2. és 262.3. pont szerinti alátámasztó dokumentáció beérkezését követő öt napon belül kell a követelést behajthatatlannak minősíteni.
262.5. Ha az érintett, korábban előírt követelés költségnyilatkozatban elszámolt költséghez kapcsolódik, melynek tekintetében nem került szabálytalanság megállapításra, az irányító hatóság szabálytalansági eljárást kezdeményezhet.
262.6. Ha a 262.5. pont szerinti szabálytalansági eljárásban szabálytalanság kerül megállapításra, a döntés a követelés jogcímét nem változtatja meg.
263.1. A behajthatatlannak minősített követelést le kell írni.
263.2. A leírt összeget tőke, kamat és forrás szerinti bontásban kell nyilvántartani.
263.3. A leírásra a behajthatatlanná minősítést követő öt nap áll rendelkezésre.
263.4. A követelés leírásáról a kedvezményezettet a leírás jóváhagyását követő öt napon belül írásban tájékoztatni kell.
A kedvezményezetti visszafizetés, utalvány készítése, bankszámlakivonat rögzítése
264.1. A követelt összeget az EFK forint bankszámlára kell visszautalni.
264.2. A visszafizetett követelésrész akkor teljesül, ha a kedvezményezetti visszafizetés a felhíváshoz kapcsolódó EFK forint bankszámlán jóváírásra kerül.
264.3. Ha a kedvezményezett az EFK forint bankszámlán történő jóváírást megelőző munkanapig terjedő időszakra eső ügyleti, illetve késedelmi kamatnak megfelelő összeget fizet meg, a követelést nem kell korrigálni.
265.1. A kedvezményezett által teljesített visszafizetésről szóló fizetésiszámla-kivonat kézhezvételét követően, annak rögzítését megelőzően az irányító hatóság utalványt készít a visszafizetésről. A fizetésiszámla-kivonat jóváírásról szóló tételének rögzítése az utalvány alapján történik.
265.2. Az utalványon a tőke, az ügyleti kamat és a késedelmi kamat, valamint ezek források szerinti bontását külön kell feltüntetni.
265.3. Az elszámolásánál először a tőkét kell elszámolni, utána pedig a kamatokat ügyleti és késedelemi kamat szerinti sorrendben.
265.4. Az utalványt az elkészítés után jóvá kell hagyni.
265.5. A jóváhagyott összeg alapján a fennálló követelést újra kell számítani. Ha a fennálló követelés kis értékű, a jóváhagyással leírásra kerül.
266.1. Ha a követelés túlteljesült, de még maradt a kedvezményezettnek kifizethető támogatás, a túlfizetést a következő elszámolással együtt kell kifizetni.
266.2. Ha már nincs kifizethető támogatás, a túlfizetést a kincstár által kiállított számlakivonatok kézhezvételét követő öt napon belül vissza kell utalni.
266.3. Ha a visszautalandó összeg nem haladja meg a 10 000 forintot és arról a kedvezményezett igazolható módon lemondott, a visszautalást nem kell teljesíteni.
266.4. Ha a kedvezményezett a visszafizetést nem a megfelelő EFK forint bankszámlára teljesíti, a visszafizetést teljesítettnek kell tekinteni és az összeget az irányító hatóság a megfelelő számlára utalja.
267. A fennálló követelésről tájékoztató levelet kell küldeni a kedvezményezett részére, az utalvány jóváhagyása után öt napon belül.
268.1. A kincstár által kiállított számlakivonatok adatait a 177. § (2) bekezdése szerint kell rögzíteni és jóváhagyni.
268.2. A pénzforgalmi számlakivonat rögzítésének jóváhagyása a négy szem elvének megfelelően történik.
269.1-271.3.
Átutalási megbízás készítése és jóváhagyása a program pénzforgalmi számlájáról a központi költségvetés közvetlen bevételi számlájára
272. A Közösségi Hozzájárulás Rendezése során az igazoló hatóság, EMVA esetén a kifizető ügynökség saját eljárásrendje szerint jár el.
A program pénzforgalmi számlájának terhelése, jóváírás a központi költségvetés közvetlen bevételi számláján
273.1. A kincstár a befogadott forint átutalási megbízások, illetve kiegészítő szelvények alapján teljesíti az átutalást. A kincstár által kiállított számlakivonatok adatait a 177. § (2) bekezdése szerint kell rögzíteni és jóváhagyni.
273.2. A pénzforgalmi számlakivonat rögzítésének jóváhagyása a négy szem elvének megfelelően történik.
A követelések megjelenése a költségnyilatkozatban
274. Az igazoló hatóság a követelések költségnyilatkozatban való kezelését saját eljárásrendje alapján végzi. EMVA esetén a kifizető ügynökség saját eljárásrendje szerint jár el. Az igazoló hatóság az Európai Bizottsággal elszámolt költségek tekintetében a követelések előírását követő időközi elszámolásban vagy éves elszámolásban érvényesíti a követelés összegét, a kedvezményezetti visszafizetés teljesítésétől függetlenül.
Az adós minősítése
275.1. Az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 4/2013. (I. 11.) Korm. rendelet alapján az éves leltárkészítés keretein belül az adós minősítését az irányító hatóság végzi el.
275.2. Külön figyelendő adósnak minősül az adós, ha fizetési kötelezettségének a beszámoló-készítés időpontjáig hatvan napon túl nem tett eleget. Ebben az esetben a követelés 20%-a minősül elszámolható értékvesztésnek.
275.3. Átlag alatti adósnak minősül az adós, ha fizetési kötelezettségének a beszámoló- készítés időpontjáig százhúsz napon túl nem tett eleget. Ebben az esetben a követelés 30%-a minősül elszámolható értékvesztésnek.
275.4. Kétes adósnak minősül az adós, ha a fizetési kötelezettségének a beszámoló-készítés időpontjáig száznyolcvan napon túl nem tett eleget. Ebben az esetben a követelés 50%-a minősül elszámolható értékvesztésnek.
275.5. Rossz adósnak minősül az adós, ha a fizetési kötelezettségének a beszámoló- készítés időpontjáig háromszázhatvan napon túl nem tett eleget. Ebben az esetben a követelés 100%-a minősül elszámolható értékvesztésnek.
275.6. Ha megbízható információ áll az irányító hatóság rendelkezésére az adósról vagy a követelésről, amely alapján a behajthatóság mértéke nagy valószínűséggel megállapítható, a követelést a várhatóan befolyó összegen kell a mérlegben kimutatni és ennek megfelelően kell az adóst minősíteni. Megbízható információ alapján (pl. vagyonfelosztási javaslat, közbenső mérleg) az adós minősülhet kétes adósnak vagy rossz adósnak.
Az egyenlegközlő készítése, megküldése a kedvezményezettnek
276.1. Az irányító hatóság minden naptári év végén egyenlegközlőt készít, amelyben a megadott fordulónapon fennálló tartozásról tájékoztatja a kedvezményezettet.
276.2. Az egyenlegközlő levelet az irányító hatóság az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által kiadott leltározási ütemtervben rögzített határidőig köteles megküldeni a kedvezményezettnek.
276.3. Az egyenlegközlőnek tartalmaznia kell különösen
a) az egyenlegközlőt kiállító intézmény adatait (név, cím),
b) az adós azonosító adatait (név, cím, szerződés, tartozást megállapító döntés száma),
c) a tartozás jogcímét,
d) a tőketartozás összegét az esedékesség időpontja szerint részletezve és összesen,
e) az egyenlegközlő visszaküldésének határidejét,
f) az adós részéről az adósság elismerésére vonatkozó nyilatkozatot,
g) a tartozás adataival kapcsolatban az eltérés jelzésére vonatkozó lehetőséget.
276.4. A visszaküldött egyenlegközlőt tételesen felül kell vizsgálni.
276.5. Elfogadottnak minősül a követelés, ha az egyenlegközlő levélre nyolc napon belül nem érkezik válasz vagy elfogadó válasz érkezik.
276.6. Ha a kedvezményezett nem fogadja el az egyenlegét, az nem kerül be az éves beszámolóba.
Az Európai Bizottság által jelzett követelések
277.1. Ha az Európai Bizottság visszafizetésre szólítja fel az igazoló hatóságot, úgy az igazoló hatóság a számláján lévő fedezet terhére a szükséges visszafizetésről gondoskodik. Ha az igazoló hatóság számláján a visszafizetésre nincs fedezet, valamint nincs lehetőség egyéb, az adott programhoz tartozó költségnyilatkozattal szemben történő érvényesítésre, akkor az igazoló hatóság egyeztetést kezdeményez az irányító hatóság, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, valamint az államháztartásért felelős miniszter részvételével a szükséges források megteremtése érdekében.
277.2.
X. FEJEZET
A FENNTARTÁS
A fenntartási kötelezettség
278.1. Ha a kedvezményezett mérete a vállalkozás tulajdonosi körében bekövetkező változás miatt (kapcsolódó vagy partnervállalkozások révén) a fenntartási időszak alatt megváltozik és a vállalkozás már nem felel meg a mikro-, kis- és középvállalkozás kategóriáknak, e tényről haladéktalanul tájékoztatni kell az irányító hatóságot. Az irányító hatóság a tájékoztatás alapján - ha a kedvezményezett továbbra is megfelel a jogosultsági feltételeknek - a fenntartási időszakot 5 évre növeli és meghatározza a módosított fenntartási időszak indikátor értékeit.
278.2. Ha a vállalkozás mikro-, kis- és középvállalkozás kategóriájúvá válik, e tényről haladéktalanul tájékoztatni kell az irányító hatóságot. Az irányító hatóság a tájékoztatás alapján - ha a kedvezményezett továbbra is megfelel a jogosultsági feltételeknek - a fenntartási időszakot 3 évre csökkentheti, ha a kedvezményezett vállalja, hogy a támogatási szerződésben meghatározott számszerűsített vállalásait rövidebb idő alatt, a 3 éves fenntartási időszakban teljesíti.
278.3. Az egyes programok sajátosságaira, a projekt céljára, műszaki tartalmára tekintettel az irányító hatóság indokolt esetben előírhat hosszabb fenntartási időszakot is a támogatási szerződésben vagy a felhívásban.
278.4. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke szerinti időtartamon túli, de a támogatási szerződésben vagy a felhívásban rögzített fenntartási kötelezettségek megsértése esetén is szükséges érvényesíteni a támogatási szerződésben rögzített szankciókat, és a támogatás visszakövetelése esetén az Európai Bizottsággal szembeni elszámolási kötelezettség is fennáll.
278.5. A kizárólag előkészítést támogató projektek körére nem vonatkozik a fenntartási kötelezettség.
278.6. Ha a kedvezményezett a fenntartási kötelezettség nem teljesüléséről tájékoztatja az irányító hatóságot, az irányító hatóság megvizsgálja a szerződésszerű állapot helyreállításának lehetőségét vagy az általános szerződési feltételekben előírt jogkövetkezményeket alkalmazza.
278.7. A támogatott beruházással létrehozott vagyon a záró projekt fenntartási jelentés (a továbbiakban: ZPFJ) elfogadásáig csak az irányító hatóság előzetes jóváhagyásával és a foglalkoztatási, illetve a szolgáltatási és az egyéb kötelezettségek átvállalásával, átruházásával idegeníthető el, adható bérbe, illetve terhelhető meg.
279.1. Fenntartási kötelezettség - a 278.5. pont szerinti, valamint a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program keretében támogatott projektek kivételével - infrastrukturális beruházás, illetve termelő beruházás esetén áll fenn.
279.1a. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (1) bekezdése hatálya alá nem eső projekteknél a felhívás rendelkezik a fenntartási kötelezettségről.
279.2. Az Európai Szociális Alapból származó támogatások esetében csak abban az esetben áll fenn fenntartási kötelezettség, ha a támogatási kérelemi felhívásban leírtak szerint a projekt az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke szerint állami támogatási szabályok alá esik.
279.3. A 279.2. pont szerinti esetben a projektre az állami támogatásról szóló jogszabály szerinti fenntartási kötelezettség vonatkozik.
280.1. Nem teljesül a fenntartási kötelezettség, ha
a) a projekt keretében támogatott infrastrukturális elem tulajdonosi szerkezete megváltozik vagy a termelő tevékenység megszűnik, és
b) ez megváltoztatja a támogatott művelet, projekt jellegét vagy végrehajtási feltételeit, vagy valamely cég vagy közjogi szerv számára jogosulatlan előnyt biztosít.
280.2. Nem jelenti a fenntartási kötelezettség megsértését
a) a tulajdonosi szerkezetben bekövetkezett változás, ha a projekt eredeti céljának megfelelően megvalósul vagy a megvalósított projekt jellegét, alapvető funkcionális jellemzőit és működési feltételeit a tulajdonosi változás nem módosítja jelentősen oly módon, hogy azzal bárkinek jogosulatlan versenyelőnyt biztosítson,
b) a technológiai változás vagy modernizáció miatti csere, fejlesztés,
c) ha a termelőtevékenység nem a közösségi jogszabályok szerinti csalásból eredő csőd miatt szűnik meg,
d) ha a tulajdonosi szerkezetben bekövetkezett változás a támogatási kérelemi útmutatóban leírtaknak megfelelően, az irányító hatóság előzetes hozzájárulásával vagy jogszabály rendelkezése alapján történik.
A jelentéstételi kötelezettség
281.1. A támogatási szerződésben a projektmegvalósítás befejezésétől vagy az irányító hatóság döntése alapján a projekt fizikai befejezésétől évente fenntartási jelentés benyújtása írható elő a kedvezményezett számára. A fenntartási időszaknak az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke szerinti kezdetét nem érinti, ha az irányító hatóság döntése alapján a jelentéstételi kötelezettség a projekt fizikai befejezésétől indul, amely a felhívásban kerül rögzítésre.
281.2. A fenntartási jelentés típusai
a) projektfenntartási jelentés (a továbbiakban: PFJ),
b) ZPFJ.
281.3. A fenntartási időszak során benyújtott fenntartási jelentés PFJ-nek minősül, melyben a kedvezményezett a jelentés tárgyidőszakára vonatkozóan nyilatkozik a fenntartási kötelezettségek teljesítéséről.
281.4. Az utolsóként benyújtott fenntartási jelentés ZPFJ-nek minősül, melyben a kedvezményezett nyilatkozik a fenntartási kötelezettségek teljes körű teljesítéséről.
282.1. Ha a kedvezményezettnek fenntartási kötelezettsége áll fenn és a kedvezményezett indikátorok és adatszolgáltatás teljesítését vállalta a fenntartási időszakban, a jelentéstételi kötelezettséget elő kell írni.
282.2. Ha a kedvezményezettnek az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikke szerinti fenntartási kötelezettsége nem áll fenn, jelentéstételi kötelezettséget akkor kell előírni, ha a kedvezményezett a projektmegvalósítás befejezését követő időszakra nézve további kötelezettséget vállalt. A jelentéstétel gyakoriságát az irányító hatóság a felhívásban vagy a támogatási szerződésben határozza meg.
282.3. Ha a vonatkozó jogszabályok üzemeltetőt, vagyonkezelőt jelölnek ki, a kedvezményezett a projekt megvalósítását követően a létrehozott vagyont a meghatározott vagyonkezelőnek, üzemeltetőnek átadja, aki a vagyon nyilvántartásba vételéről, működtetéséről és fenntartásáról a továbbiakban a hatályos jogszabályoknak megfelelően gondoskodik.
282.4. A 282.3. pont szerinti esetben a projekt fenntartására vonatkozó jelentéstétel, adatszolgáltatás a kedvezményezett kötelezettsége.
282.5. A jelentéstétel ütemezését a felhívások tartalma alapján projektév vagy speciális projektév szerint kell meghatározni.
283.1. A jelentés által bemutatott időszak minősül a jelentés tárgyidőszakának.
283.2. A projekt fizikai befejezése utáni időszakban a vállalások teljesítésének tárgyidőszaka a vállalási időszak.
283.3. A vállalási időszak kezdete - az irányító hatóság döntésétől függően - a projekt fizikai befejezésének vagy a megvalósítás befejezésének napja, amely a felhívásban kerül rögzítésre.
283.4. A vállalási időszak vége az utolsó speciális projektév, illetve projektév utolsó napja.
283.5. A jelentéstételi kötelezettség elmulasztása esetén az irányító hatóság a támogatási szerződésben meghatározott szankciókkal élhet.
A projektév szerinti jelentéstétel
284.1. A projektév szerinti jelentéstétel esetén a jelentések tárgyidőszaka a projektmegvalósítás befejezésének dátumát követő naptól kezdődik.
284.2. A 284.1. pont szerinti esetben a fenntartási időszak, valamint a vállalási időszak kezdete és vége megegyezik.
284.3. A projektév szerinti jelentéstétel esetén az első PFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma a fenntartási kötelezettség kezdő napja. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma a kezdőnaptól számított projektév (tizenkét hónap) utolsó napja.
284.4. A következő fenntartási jelentés tárgyidőszaka az első PFJ záró dátumát követő napon kezdődik és a jelentéstételi kötelezettség a 284.3. pont szerint ismétlődik egészen a fenntartási időszak végéig.
A speciális projektév szerinti jelentéstétel
285.1. Speciális projektév szerinti jelentéstétel előírása esetén a jelentések tárgyidőszaka speciális projektévhez (pl. üzleti év, tanév, naptári év) igazodik.
285.2. Speciális projektév szerinti jelentéstételt kell előírni, ha a felhívás vagy a támogatási szerződés erről rendelkezik és a fenntartási jelentésben benyújtandó vállalási adatok csak az így meghatározott időszak elteltével állnak rendelkezésre.
285.3. Ha a vállalási és a fenntartási időszak kezdete azonos, akkor a vállalási időszak vége
a) egybeesik a fenntartási időszak végével, ha a speciális projektév kezdőnapja azonos a fenntartási időszak kezdőnapjával, vagy
b) későbbi, mint a fenntartási időszak vége, ha a speciális projektév kezdőnapja későbbi, mint a fenntartási időszak kezdőnapja.
285.4. A 285.3. pont a) alpontja szerinti esetben az első PFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma a projektmegvalósítás befejezését követő nap. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma az ezt követő első teljes speciális projektév utolsó napja. A ZPFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma az utolsó speciális év kezdete, záró dátuma az utolsó speciális év, valamint a fenntartási és vállalási időszak vége.
285.5. A 285.3. pont b) alpontja szerinti esetben az első PFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma a projektmegvalósítás befejezését követő nap. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma az ezt követő első teljes speciális projektév utolsó napja. A ZPFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma az utolsó speciális év kezdete, záró dátuma az utolsó speciális év, azaz a vállalási időszak vége.
286.1. Ha a vállalási időszak kezdete korábbi, mint a fenntartási időszak kezdete, akkor a vállalási időszak vége
a) egybeesik a fenntartási időszak végével, ha a speciális projektév kezdőnapja, vagy azonos a fenntartási időszak kezdőnapjával,
b) későbbi, mint a fenntartási időszak vége, ha a speciális projektév kezdőnapja későbbi, mint a fenntartási időszak kezdőnapja,
c) korábbi, mint a fenntartási időszak vége, ha a speciális projektév kezdőnapja korábbi, mint a fenntartási időszak kezdőnapja.
286.2. A 286.1. pont a) alpontja szerinti esetben az első PFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma a fizikai befejezést követő nap. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma az ezt követő első teljes speciális projektév utolsó napja. A ZPFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma az utolsó speciális év kezdete, záró dátuma az utolsó speciális év, valamint a fenntartási és vállalási időszak vége.
286.3. A 286.1. pont b) alpontja szerinti esetben az első PFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma a fizikai befejezést követő nap. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma az ezt követő első teljes speciális projektév utolsó napja. A ZPFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma az utolsó speciális év kezdete, záró dátuma az utolsó speciális év, azaz a vállalási időszak vége.
286.4. A 286.1. pont c) alpontja szerinti esetben az első PFJ tárgyidőszakának kezdete a fizikai befejezést követő nap. A jelentés tárgyidőszakának záró dátuma az ezt követő első teljes speciális projektév utolsó napja. A ZPFJ tárgyidőszakának kezdő dátuma az utolsó speciális év kezdete, záró dátuma pedig a fenntartási időszak vége.
A jelentéssel összefüggő formai, tartalmi elvárások
287.1.
287.2. A PFJ-hez melléklet nem kérhető be, kivéve, ha a megvalósítás helyszíne és a kedvezményezett székhelye vagy telephelye nem egyezik meg, valamint ha a PFJ-ben rögzített indikátorértékek alátámasztása szükséges. Ezekben az esetekben az iparűzési adó befizetéséről és a projektben foglalkoztatottak számáról információ kérhető, továbbá az indikátorok igazolása céljából alátámasztó dokumentumok kérhetők be a kedvezményezettől.
287.3. A ZPFJ-hez és a PFJ-hez melléklet akkor kérhető, ha a bekérendő adatok az államigazgatás más szerveinek nyilvántartásaiból nem elérhetőek és azt az adott felhívás esetében az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter jóváhagyta.
288. A fenntartási jelentést, valamint annak esetleges hiánypótlását, korrekcióját az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott egységes formátumban, elektronikusan a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint kell benyújtani.
289.1. A PFJ-ben a jelentés tárgyidőszakában a projektnek a 178. és 180. §, valamint az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 71. cikk (1)-(3) bekezdése által meghatározott fenntartási követelményeknek és a támogatási szerződésben vállaltaknak való megfelelőségéről kell nyilatkozni.
289.2. A projekt fenntartási időszakának elteltét követően a kedvezményezett a ZPFJ-ben nyilatkozik a fenntartási kötelezettségek teljes körű teljesítéséről.
289.3. A fenntartási jelentésben be kell számolni a fenntartási időszakra vállalt indikátorokról, a szerződésben foglalt horizontális követelmények teljesítéséről, az esetleges bevételek alakulásáról és a projekt működőképességéről.
289.4. A fenntartási időszakban végzett helyszíni ellenőrzések során az irányító hatóságnak a fenntartási jelentésben nem szereplő, de a projekt céljainak teljesülése szempontjából jelentős információkat is össze kell gyűjtenie.
További kötelezettségek
290.1. A projekttel kapcsolatos dokumentumokat a projekt helyszínén kell nyilvántartani, de ha a projekt helyszíne ezt nem teszi lehetővé vagy több megvalósítási helyszín van, a dokumentumokat a kedvezményezett telephelyén vagy székhelyén kell megőrizni.
290.2. A fenntartási időszakban az irányító hatóság helyszíni ellenőrzést rendelhet el. A 110/A. § szerinti időpontig fennáll a kedvezményezett ellenőrzés-tűrési, információszolgáltatási és egyéb együttműködési kötelezettsége.
Emlékeztető fenntartási jelentés benyújtására
291.
292.1. Projektév szerinti beszámoltatás esetén, a fenntartási jelentést a támogatási szerződés hatálya alatt évente egyszer, a jelentés tárgyát képező időszak utolsó naptári napját követő tizenöt napon belül kell benyújtani.
292.2. A fenntartási jelentés benyújtási határidejének lejárta előtt tizenöt nappal a kedvezményezett figyelmét a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint fel kell hívni a jelentéstételi kötelezettség teljesítésére.
293.1. Speciális projektév szerinti beszámoltatás esetén a fenntartási jelentést - a 296.2. pontban meghatározott kivétellel - az adott jelentés tárgyát képező időszak végét követő tizenöt napon belül kell benyújtani.
293.2. Ha az adatok rendelkezésre állása meghatározott időponthoz, vagy hiteles gazdasági beszámoló elfogadásához, illetve az arra jogosult hitelesítéséhez és letétbe helyezéséhez kötődik (üzleti év), akkor a jelentést legkésőbb a gazdasági beszámoló elfogadásának, letétbe helyezésének jogszabályi határidejét, vagy a meghatározott időpont elteltét követő tizenöt napon belül be kell nyújtani.
293.3. Ha a speciális projektév üzleti év, a gazdasági beszámoló elfogadásának, letétbe helyezésének határidejét és így a speciális projektév kezdetét a záró beszámolóban kell közölni az irányító hatósággal a kedvezményezett saját gazdálkodására irányadó beszámoló- készítési szabályok figyelembevételével.
293.4. A közölt adatok alapján a fenntartási jelentés benyújtási határidejének lejárta előtt tizenöt nappal a kedvezményezett figyelmét a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint fel kell hívni a jelentéstételi kötelezettség teljesítésére.
Felszólítás fenntartási jelentés benyújtására
294. Ha a kedvezményezett jelentéstételi kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, a határidő leteltét követő öt napon belül az irányító hatóság a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának általános szabályai szerint tizenöt napos határidő kitűzésével felszólítja a kedvezményezettet jelentéstételi kötelezettsége teljesítésére.
295.1.
295.2. Ha a kedvezményezett a felszólításban meghatározott határidőn belül sem küldi be a fenntartási jelentést, az irányító hatóság
a) elállhat a támogatási szerződéstől,
b) kezdeményezheti a kedvezményezettnek a támogatási rendszerből történő kizárását.
A jelentés formai és szakmai ellenőrzése
296.1. Az irányító hatóság a négy szem elvének megfelelően, a beérkezést követő harminc napon belül a monitoring és információs rendszerben ellenőrzi a beérkezett jelentést - formai és szakmai szempontokat is tartalmazó - előre összeállított ellenőrző listák alapján.
296.2. Az irányító hatóság helyszíni ellenőrzést rendelhet el a projekt fenntartása során jelentkező problémák feltárása és korrigálása érdekében.
296.3. Az ellenőrzés felfüggesztésének ideje nem számít bele az ellenőrzésre rendelkezésre álló határidőbe.
296.4. Ha a jelentés ellenőrzését megelőzően, vagy azzal egy időben helyszíni ellenőrzést rendeltek el, és az ellenőrzés során szerzett többletinformációk segítik a fenntartási jelentés ellenőrzését és elbírálását, a jelentés ellenőrzését fel kell függeszteni. Ennek megfelelően a felfüggesztés kezdete a fenntartási jelentés benyújtásának napja vagy az ellenőrzés elrendelésének napja, a felfüggesztés vége pedig az ellenőrzés napja.
296.5. Ha a jelentés ellenőrzését megelőzően, vagy azzal egy időben indult szabálytalansági eljárás, és az eljárás eredménye befolyásolhatja a fenntartási jelentés ellenőrzését és elbírálását, a jelentés ellenőrzését fel kell függeszteni. Ennek megfelelően a felfüggesztés kezdete a fenntartási jelentés benyújtásának napja vagy az eljárás indításának napja, a felfüggesztés vége pedig a szabálytalansági döntés napja.
296.6. Ha a jelentés ellenőrzését megelőzően, vagy azzal egy időben szerződésmódosításra kerül sor, és a módosítás befolyásolhatja a fenntartási jelentés ellenőrzését és elbírálását, a jelentés ellenőrzését fel kell függeszteni. Ennek megfelelően a felfüggesztés kezdete a fenntartási jelentés benyújtásának a napja vagy a módosítás kezdeményezésének napja, a felfüggesztés vége pedig a módosítás hatályba lépésének napja.
296.7. Ha a jelentés ellenőrzését megelőzően vagy azzal egyidejűleg a projekttel kapcsolatban ellenőrző szervek folytatnak vizsgálatot, és annak eredménye befolyásolhatja a fenntartási jelentés ellenőrzését és elbírálását, a jelentés ellenőrzését fel kell függeszteni. Ennek megfelelően a felfüggesztés kezdete a fenntartási jelentés benyújtásának a napja vagy az ellenőrzés megkezdésének a napja, a felfüggesztés vége pedig az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv elfogadásának a napja.
296.8. A ZPFJ esetén vizsgálni kell a fenntartási időszakra vonatkozó indikátorok támogatási szerződésben meghatározott értékeinek teljesülését.
296.9. A 88. § (2) bekezdése szerinti esetben a visszafizetés szabálytalansági döntés alapján történik.
Hiánypótlás
297.1. Ha az ellenőrzés során a fenntartási jelentéssel kapcsolatban hiányosságok merülnek fel, az irányító hatóság a jelentés beérkezését követő tizenöt napon belül, legfeljebb tizenöt napos határidő kitűzésével kizárólag a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint a hiány pótlására, illetve a hiba javítására szólítja fel a kedvezményezettet.
297.2. A hiánypótlási határidő kezdete az értesítés - XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerinti - kézbesítését követő nap.
297.3. Hiánypótlási felhívásra egy fenntartási jelentés esetében legfeljebb egy alkalommal kerülhet sor, amelyben az irányító hatóság az összes hiányosságot és hibát megjelöli.
297.4. A hiánypótlási határidőn belül a projektgazdának és az irányító hatóságnak lehetősége van mind írásban, mind szóban egyeztetni a hiánypótláshoz szükséges kérdésekben.
297.5. A hiánypótlást a jelentéssel megegyező módon, elektronikusan, a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint kell benyújtani.
297.6. A hiánypótlás során csak a fenntartási jelentés hiányzó, illetve javítandó részeit kell benyújtani. A hiánypótlást papír alapon nem kell benyújtani.
298. Az irányító hatóság a beérkezett hiánypótlással kiegészíti a dokumentációt és az eredeti ellenőrzési szempontok alapján leellenőrzi a formai és szakmai szempontokat is tartalmazó, előre összeállított ellenőrző listák alapján.
Döntés a fenntartási jelentésről
299.1. Ha az irányító hatóságnak a kedvezményezettel szemben bármely jogcímen követelése áll fenn, a követelés teljesítésének napjáig az irányító hatóság a ZPFJ-t nem fogadhatja el.
299.2. Az irányító hatóság a fenntartási jelentés elfogadásáról a formai és szakmai ellenőrzést követő öt napon belül, hiánypótlás esetén a hiánypótlás beérkezését követő tizenöt napon belül dönt.
299.3. A fenntartási jelentést az irányító hatóság akkor hagyja jóvá, ha a jelentésben foglaltak alapján a projekt a támogatási szerződésben leírtaknak teljes körűen megfelel, figyelemmel a 88. § (2) bekezdésére.
299.4. A fenntartási jelentést el kell utasítani, ha
a) az ellenőrzések során az irányító hatóság megállapítja, hogy a fenntartással kapcsolatos kötelezettségek nem állnak összhangban a támogatási szerződésben foglaltakkal, illetve nem teljesültek,
b) a hiánypótlásra a hiánypótlásra felszólító értesítés átvételétől számított határidő leteltéig nem kerül sor vagy, ha a hiányok pótlása vagy a hibák javítása nem teljes körű.
299.5.
299.6.
Értesítés a fenntartási jelentés elutasításáról
300.1. A fenntartási jelentés elutasításáról az irányító hatóság a döntéstől számított öt napon belül, kizárólag a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának általános szabályai szerint értesíti a kedvezményezettet.
300.2. A 300.1. pont szerinti értesítésben meg kell jelölni
a) a teljesítés határidejét,
b) az elutasítás indokát,
c) a fenntartási jelentés elfogadásához szükséges kiegészítések, korrekciók körét.
301. Ha a PFJ elutasításra kerül, a projektmenedzser megvizsgálja, merült-e fel szabálytalansági gyanú, és szükség esetén a 210.1. és 210.2. pontnak megfelelően gyanúbejelentést tesz. A gyanú bejelentésével értesíti a szabálytalanságfelelőst, aki intézkedik a további lépésekről.
A korrekciós időszak
302.1. Az elutasítást kiváltó hiányosságokat a kedvezményezett korrekció keretében pótolhatja. A korrekciók elvégzésére a kedvezményezettnek az értesítés - XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerinti - kézbesítését követően húsz nap áll rendelkezésére.
302.2. Az irányító hatóság vezetőjének jóváhagyásával a 302.1. pont szerinti határidő a kedvezményezett kérelme alapján, a korrekció elvégzésének időigényét mérlegelve, az eredeti határidőt megelőzően meghosszabbítható.
302.3. Az új határidő kitűzéséről a kedvezményezettet a határidő meghosszabbításáról hozott döntéstől számított öt napon belül a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint értesíteni kell.
302.4. A korrekciós időszakon belül - írásban vagy szóban - lehetőség van a kedvezményezett és az irányító hatóság közötti egyeztetésre a korrekcióhoz szükséges kérdésekben. A kedvezményezettnek a korrekciós időszakban lehetősége van a fenntartási jelentés több alkalommal történő javítására és megküldésére. A 296.4-296.7. pont szerinti esetekben az irányító hatóság ellenőrzési határideje felfüggeszthető.
303.1. A korrekciót a jelentéssel megegyező módon, elektronikusan, a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint kell benyújtani.
303.2. Korrekció esetén csak a pótlandó vagy javítandó részeket kell benyújtani.
303.3. A korrekciót papír alapon nem kell beadni.
304.1. Az irányító hatóság a beérkezett korrekciót az eredeti ellenőrzési szempontok alapján leellenőrzi a formai és szakmai szempontokat is tartalmazó, előre összeállított ellenőrző listák alapján.
304.2. Az irányító hatóság a korrekciós időszak leteltét követő tíz napon belül köteles döntést hozni a fenntartási jelentésről.
304.3. Ha a fenntartási jelentés nem kerül elfogadásra, az irányító hatóság szabálytalansági eljárást folytat le.
Értesítés a fenntartási jelentés elfogadásáról, valamint a projekt lezárása
305. A fenntartási jelentés elfogadásáról a kedvezményezettet kizárólag a XII. Fejezetben foglaltak alapján az elektronikus alkalmazások használatának szabályai szerint kell tájékoztatni a döntés rögzítését és jóváhagyását követően.
306.1. A ZPFJ elfogadásáról az irányító hatóság a döntéstől számított öt napon belül értesíti a kedvezményezettet.
306.2. A ZPFJ elfogadását követően az irányító hatóság záró jegyzőkönyvben nyilatkozik a biztosíték visszavonhatóságáról és a projekt lezárásáról, amelyet az irányító hatóság a pénzügyi zárást követően postai úton küld el a kedvezményezettnek.
306.3. Ha a kedvezményezettnek fenntartási kötelezettsége nincs, az irányító hatóság a projekt lezárásáról a pénzügyi zárás után postai úton értesíti a kedvezményezettet.
XI. FEJEZET
A HELYSZÍNI ELLENŐRZÉS
A helyszíni ellenőrzés eljárási szabályai
307.1. A hitelesítés keretében végzendő folyamatba épített ellenőrzés (első szintű ellenőrzés) részeként az irányító hatóság és az irányító hatóság által megbízott személy, pénzügyi eszközök esetében az alapok alapját végrehajtó szervezet gondoskodik a kockázatelemzésen alapuló mintavételezéssel kiválasztott projektek megvalósításának helyszíni ellenőrzéséről, pénzügyi eszközök esetében a pénzügyi közvetítők székhelyén, illetve a végső kedvezményezettnél. Ahol e fejezet kedvezményezettet említ, azon pénzügyi eszközök esetén a pénzügyi közvetítőt és a végső kedvezményezettet is érteni kell.
307.2. A helyszíni ellenőrzés a támogatási szerződés, a finanszírozási megállapodás, a pénzügyi közvetítővel kötött finanszírozási megállapodás, a végső kedvezményezettel kötött szerződés (e fejezet alkalmazásában a továbbiakban együtt támogatási szerződés) megkötése után rendelhető el, tárgya a támogatást nyert projekt.
308.1. A helyszíni ellenőrzést az irányító hatóság vezetője, illetve az alapok alapját végrehajtó szervezet által kiállított megbízólevél birtokában, legalább 2 év szakmai tapasztalattal rendelkező személy végezheti.
308.2. A projektek folyamatba épített (dokumentum alapú, illetve helyszíni) ellenőrzését nem végezheti olyan személy, akivel szemben a 39. § bekezdése szerinti kizáró ok áll fenn.
308.3. A támogatási kérelemről szóló döntés előtt, illetve a támogatási szerződés megkötése előtt elrendelhető helyszíni szemlét a II. és a III. fejezet szabályozza.
308.4. A helyszíni ellenőrzés a kedvezményezett dokumentált egyetértése és a technikai feltételek rendelkezésre állása esetén történhet elektronikus alkalmazás használatával is. A helyszíni ellenőrzés tervezett helyszínén a kedvezményezett által készített olyan kép- és videofelvétel, amely kétségkívül igazolja a bizonyítandó tényt, elfogadható helyszíni ellenőrzésnek.
Az összesítőn szereplő tételek helyszíni ellenőrzésére vonatkozó szabályok
309.1. Ha az adott helyszíni ellenőrzés során ellenőrzött, jóváhagyott kifizetési kérelme(ke)n belül az összesítővel elszámolt összes támogatás aránya
a) nem éri el a 10%-ot, az összesítőkön szereplő tételek támogatás-értékének legalább 5%-át (összesen legalább 10 tételt),
b) eléri a 10%-ot, az összesítőkön szereplő tételek támogatás-értékének legalább 10%-át (összesen legalább 30 tételt)
ellenőrizni kell.
309.1a. A 309.1. ponttól eltérően az ESZA, illetve az Ifjúsági Foglalkoztatási Kezdeményezés forrásai terhére támogatott kiemelt projekt esetén, ha az egy összesítőtípuson szereplő tételek száma
a) nem haladja meg a 30 tételt, akkor legalább 10 tételt,
b) meghaladja a 30 tételt, de nem haladja meg a 100 tételt, az összesítőn szereplő tételek támogatás értékének legalább 10%-át - de legalább 15 tételt -,
c) meghaladja a 100 tételt, de nem haladja meg az 1000 tételt, az összesítőn szereplő tételek támogatás értékének legalább 1%-át - de legalább 20 tételt -,
d) meghaladja az 1000 tételt, de nem haladja meg az 5000 tételt, az összesítőn szereplő tételek támogatás értékének legalább 1%-át - de legalább 30 tételt -,
e) meghaladja az 5000 tételt, az összesítőn szereplő tételek támogatás értékének legalább 0,1%-át - de legalább 40 tételt -
szükséges ellenőrizni.
309.2. A tételeket véletlenszerűen (számítógép segítségével vagy véletlenszám-táblázattal) kell kiválasztani. Ha a helyszíni ellenőrzésen tapasztaltak indokolják vagy elszámolási hiba gyanúja merül fel, a véletlenszerű kiválasztáson felül közvetlen tételkijelölés is lehetséges.
309.3. Ha az ellenőrzött tételek között tipikus elszámolási hiba kerül feltárásra, mely feltételezhetően más tételeket is érint, a további érintett tételeket is ellenőrizni kell.
309.4. Az irányító hatóság ennél nagyobb arányú ellenőrzést is előírhat a kockázatok és a költséghatékonyság elvének figyelembe vételével.
309.5. Ha az irányító hatóság a fentieknél részletesebb módszertan kialakítását tartja szükségesnek, azt írásban rögzíteni kell. A módszertant a helyszíni ellenőrzés módszertanával együtt legalább évente felül kell vizsgálni.
309.6. Az elvégzett munkát dokumentálni kell. A helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvben rögzíteni kell az ellenőrzés eredményét. A helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyv mellékletében rögzíteni kell azt, hogy mely összesítőkről mely tételek kerültek ellenőrzésre.
309.7. Azonos kedvezményezett vonatkozásában több intézkedés keretében felmerülő helyszíni ellenőrzéseket egy időpontban is le lehet lefolytatni.
A helyszíni ellenőrzések tervezése
310.1. A helyszíni ellenőrzések tervezése során
a) kockázatelemzési módszertant kell készíteni,
b) a kockázatelemzési módszertan alapján kockázatelemzést kell végezni,
c) a 145. § szerint meg kell határozni a helyszíni ellenőrzések várható darabszámát,
d) a b) és c) pontok alapján éves ellenőrzési tervet kell összeállítani.
310.2. A 2014-2020 programozási időszakra vonatkozó, kockázatelemzésen alapuló helyszíni ellenőrzések lefolytatásához szükséges kockázatelemzési módszertant az irányító hatóság készíti el.
310.3. A kockázatelemzési módszertan iránymutatást ad a kockázatelemzés szempontjaira, menetére és az éves ellenőrzési terv évközi felülvizsgálatára.
310.4. Az irányító hatóság köteles gondoskodni a módszertan évenkénti felülvizsgálatáról legkésőbb október 15-ig a hibaszázalékok és más ismert kockázati tényezők figyelembevétele érdekében.
310.5. A felülvizsgálati folyamatot írásban dokumentálni kell.
310.6. A kockázatelemzés során - az ellenőrizendő projektek és kedvezményezettek jellemzőit figyelembe véve - javasolt mérlegelni
a) a projekt típusát (pl. összetettség),
b) a projekt összköltségét,
c) a projekt tervezett megvalósítási időtartamát,
d) a kedvezményezett típusát,
e) a kedvezményezett által megvalósított projektek számát (pl. megvalósításhoz szükséges humán kapacitások szempontjából),
f) a támogatási arányt,
g) az elszámolás típusát, az előleg mértékét és összegét,
h) a projekt megvalósítása során korábban felmerült problémák, szabálytalanságok számát,
i) a projekt megvalósításának jelentős elmaradását a tervezett ütemtervhez képest,
j) az előző helyszíni ellenőrzés óta eltelt időt,
k) az audit hatóság rendszerellenőrzése során megállapított kockázati szintet,
l) a projektmenedzsment-költségek javára történt átcsoportosítást az elszámolható összköltségen belül.
A helyszíni ellenőrzések tervezése, lebonyolítása során figyelembe kell venni a projekt életútja során bekövetkezett jogutódlás vagy projekt-átadás miatti változásokat.
310.7. A kockázatelemzési szempontokat egyértelműen kell megfogalmazni, melynek során figyelemmel kell lenni
a) a vizsgálandó projektekkel kapcsolatban jellemző releváns kockázati tényezőre,
b) a súlyozásnál a kockázatok valós előfordulásakor jelentkező hatások mértékére.
310.8. Az EMVA esetén a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 34. és 69. cikkét kell alkalmazni.
311.1. A jóváhagyott módszertan alapján az irányító hatóság minden év október 31-ig éves helyszíni ellenőrzési tervet készít a következő naptári évre vonatkozóan
311.2. Az irányító hatóság a tervet az annak alapjául szolgáló kockázatelemzéssel együtt november 15-ig megküldi az államháztartásért felelős miniszter részére.
311.3. Az éves helyszíni ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell különösen
a) a vizsgálandó projektek megnevezését (ha a konkrét projektek megnevezése még nem lehetséges a terv készítésének időpontjában, legalább a vizsgálandó projektek darabszámát vagy arányát konstrukciónként),
b) az ellenőrzés típusát,
c) az ellenőrzések ütemezését lehetőség szerint havi, de legalább negyedéves bontásban,
d) a szükséges erőforrásokat ember napban, betervezve a rendkívüli ellenőrzéseket is.
311.4. Ahol e rendelet legalább évi egyszeri helyszíni ellenőrzést ír elő, azon projektévet kell érteni, azaz az év számítása a támogatási szerződés hatálybalépésétől kezdődik.
311.5. Az EMVA esetén gördülő tervezést kell alkalmazni, amely mindig a következő negyedévre tervezett helyszíni ellenőrzések számát tartalmazza intézkedésenkénti bontásban.
312.1. Az éves helyszíni ellenőrzési tervet legalább negyedévente felül kell vizsgálni.
312.2. A projektek kockázati besorolását a helyszíni ellenőrzési terv negyedéves felülvizsgálatához kapcsolódóan aktualizálni kell a kockázatelemzési módszertannal összhangban.
312.3. Az éves helyszíni ellenőrzési terv felülvizsgálata során meg kell határozni az ellenőrizendő konkrét projekteket legalább a következő negyedévre vonatkozóan, ha ez korábban nem történt meg.
312.4. A felülvizsgálat során a megelőző negyedévben megkötött szerződéseket, az esetlegesen szerződésmódosítás eredményeként módosult projektzárási időpontokat és a kockázatelemzés eredményeként esetlegesen megváltozott kockázati besorolásokat át kell vezetni az éves helyszíni ellenőrzési terven.
312.5. Az éves helyszíni ellenőrzési terv módosításait meg kell küldeni az államháztartásért felelős miniszter részére.
A helyszíni ellenőrzések tervezése a pénzügyi közvetítők ellenőrzése esetében
312/A.1. Az alapok alapját végrehajtó szervezet a pénzügyi közvetítőnél helyszíni ellenőrzést végez, amelyről előzetesen éves helyszíni ellenőrzési tervet készít a következő naptári évre vonatkozóan, amelyet - az annak alapjául szolgáló kockázatelemzéssel együtt - minden év október 31-ig megküld az irányító hatóságnak. Ha az éves ellenőrzési terv változik, arról az alapok alapját végrehajtó szervezet haladéktalanul értesíti az irányító hatóságot.
312/A.2. Az éves helyszíni ellenőrzési tervnek tartalmaznia kell különösen
a) a vizsgálandó pénzügyi közvetítők megnevezését, legalább a vizsgálandó projektek darabszámát vagy arányát konstrukciónként,
b) az ellenőrzés típusát,
c) az ellenőrzések ütemezését lehetőség szerint havi, de legalább negyedéves bontásban,
d) a szükséges erőforrásokat szakértői napban vagy százalékos megoszlásban az összes tárgyévi kapacitáshoz viszonyítva, betervezve a rendkívüli ellenőrzéseket. Az ellenőrzések tervezésénél figyelemmel kell lenni a négy szem elvére, valamint arra, hogy az egyes tematikus célokhoz kötődő szakértelem rendelkezésre álljon.
312/A.3. Az alapok alapját végrehajtó szervezet gondoskodik arról, hogy a pénzügyi közvetítőnél végzett helyszíni ellenőrzés keretében vizsgálandó projektek előre meghatározott kockázati tényezők alapján kerüljenek kiválasztásra.
312/A.4. Az irányító hatóság munkatársai a kockázatelemzés megállapításai alapján részt vehetnek az alapok alapját végrehajtó szervezet által végzett helyszíni ellenőrzéseken. Az alapok alapját végrehajtó szervezet az irányító hatóságot a tervezett helyszíni ellenőrzésekről legalább egy héttel az ellenőrzést megelőzően tájékoztatja.
312/A.5. Az irányító hatóság rendkívüli helyszíni ellenőrzés lefolytatását is elrendelheti.
A helyszíni ellenőrzések típusai
313.1. A helyszíni ellenőrzés időpontját tekintve lehet
a) közbenső helyszíni ellenőrzés, mely a projektmegvalósítás szakaszában végzett ellenőrzés,
b) záró helyszíni ellenőrzés, mely a záró kifizetési igénylés jóváhagyását megelőzően végzett ellenőrzés,
c) fenntartási helyszíni ellenőrzés, mely a fenntartási időszakban végzett ellenőrzés.
313.2. Tervezhetősége szerint a helyszíni ellenőrzés lehet
a) tervezett,
b) rendkívüli.
314.1. Képzési projektek, konferenciák, workshopot tartalmazó projektek, egyéb rendezvények (ha ezek a projekt lényegi elemét jelentik) helyszíni ellenőrzését - ha lehetséges - az esemény konkrét időpontjában kell lefolytatni.
314.2. Ha az ellenőrzendő események időpontja és helyszíne ismert, az ellenőrzést a kedvezményezett előzetes értesítése nélkül le lehet folytatni.
314.3. Ha helyszíni ellenőrzésre kiválasztásra került események időpontja, helyszíne előre nem ismert, előzetes tájékoztatást kell kérni a kedvezményezettől.
314.4. Ha a 314.1. pont szerinti ellenőrzés esetén a helyszíni ellenőrzés nem terjed ki a 146. §-ban rögzített minden szempontra, akkor az ellenőrzés célellenőrzésnek minősül, és nem vehető figyelembe a 145. § szerinti arányok számításakor.
315.1. Rendkívüli helyszíni ellenőrzés rendelhető el, ha a projektmegvalósítás nyomon követése során felmerülő információk ezt indokolják, így különösen, ha
a) a dokumentum alapú ellenőrzés tárgyát képező dokumentumok ellentmondásosak vagy hiánypótlást követően is hiányosak,
b) az időközi vagy záró kifizetési igénylések részét képező szakmai beszámolók pontatlanok, nem egyértelműek vagy a projekt előrehaladásával kapcsolatban nem nyújtanak a jóváhagyáshoz elegendő információt,
c) a folyamatba épített ellenőrzés során szabálytalansági gyanú jut az irányító hatóság tudomására, d) a támogatási szerződés módosításához ez szükséges.
315.2.
A helyszíni ellenőrzés elrendelése
316.1. A tervezett helyszíni ellenőrzéseket az irányító hatóság vezetője által jóváhagyott éves ellenőrzési terv, illetve annak negyedéves felülvizsgálata alapján kell elvégezni.
316.2. A rendkívüli helyszíni ellenőrzéseket az irányító hatóság felelős vezetőjének írásbeli utasítása alapján kell elvégezni.
316.3. A 316.2. pont szerinti utasításnak tartalmaznia kell legalább
a) a projekt azonosító adatait,
b) a rendkívüli helyszíni ellenőrzés elrendelésének okát,
c) az ellenőrzés kiemelt szempontjait.
A szakértők eseti meghívása
317.1. Ha a felhívás, illetve a projekt jellege indokolja, az irányító hatóság a helyszíni ellenőrzés lefolytatásához eseti jelleggel külső szakértőt vonhat be.
317.2. A külső szakértőt az irányító hatóság az előzetesen kialakított a 308.1. pont szerinti megfelelő szakmai ismeretekkel rendelkező személyekből álló szakértői listából választja ki.
317.3. Az irányító hatóság a külső szakértőt a helyszíni ellenőrzésen való részvételre a következő dokumentumok megküldésével kéri fel:
a) felkérő levél,
b) keretszerződés hiányában nyomtatott formában a szakértővel kötendő, az irányító hatóság vezetője által aláírt szerződés, mely tartalmazza
ba) az ellenőrzés célját,
bb) az ellenőrzés tárgyát,
bc) az ellenőrzés időbeni ütemezését,
bd) az ellenőrzéshez alkalmazni előírt módszertant, szempontrendszert,
be) a releváns jogszabályok, előírások megjelölését,
bf) az ellenőrzéshez adott jogosultságokat,
bg) az ellenőrzéshez kapcsolódó felelősségi kört,
bh) az ellenőrzés során előírt dokumentálás módját,
bi) a szakértő díjazását, a fizetés feltételeit és módját,
c) nyomtatott vagy elektronikus formában az érintett projekt vonatkozásában teendő titoktartási nyilatkozatot, amelyben a szakértő nyilatkozik arról, hogy a helyszíni ellenőrzés során tudomására jutott minősített adatot, üzleti vagy banktitkot megőrzi,
d) nyomtatott vagy elektronikus formában az érintett projekt vonatkozásában teendő összeférhetetlenségi nyilatkozatot, amelyben a szakértő nyilatkozik arról, hogy a 39. § bekezdése szerinti összeférhetetlenség nem áll fenn az általa ellenőrizendő projekt vonatkozásában.
317.4. A szakértő által aláírt szerződés, titoktartási és összeférhetetlenségi nyilatkozat visszaérkezését követően az irányító hatóság gondoskodik a szakértő felkészítéséről, és eljuttatja a szakértőnek az érintett projekt vonatkozásában az ellenőrzés eredményes lefolytatásához szükséges dokumentumokat.
A felkészítés a helyszíni ellenőrzésre
318.1. A helyszíni ellenőröket a megbízható, valós és tárgyilagos megállapítások megtétele, valamint a helyszíni ellenőrzés hatékonysága érdekében a helyszíni ellenőri tevékenység végzésére fel kell készíteni.
318.2. Az irányító hatóság biztosítja, hogy a helyszíni ellenőrök megismerjék különösen
a) az ellenőrzés célját,
b) az érintett felhívás szakmai tartalmát,
c) a helyszíni ellenőrzéshez kapcsolódó eljárásrendi előírásokat, így különösen az ellenőrzési szempontok, határidők, kommunikációs csatornák, dokumentálás, jelentés továbbításának rendjét,
d) a helyszíni ellenőrzésről készítendő jegyzőkönyv mintát,
e) e rendelet előírásait a helyszíni ellenőrzésekre vonatkozóan.
318.3. A helyszíni ellenőr a felkészítés megtörténtét aláírásával igazolja.
A felkészülés a helyszíni ellenőrzésre
319. A konkrét projekt vonatkozásában az irányító hatóság a helyszíni ellenőr rendelkezésére bocsátja
a) a támogatási szerződést és mellékleteit, ideértve a benyújtott támogatási kérelmet és mellékleteit,
b) a felhívást és a kapcsolódó dokumentációt,
c) a benyújtott beszámoló vagy jelentés tartalmát,
d) a dokumentum alapú ellenőrzés eredményét,
e) a korábban benyújtott kifizetési igénylések tartalmát,
f) a korábbi helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyveket,
g) a projektre vonatkozó kockázatértékelési életutat,
h) a projekt vonatkozásában felmerült esetleges kockázati tényezőket,
i) az ellenőrzés megkezdéséig benyújtott dokumentumok, illetve információk alapján a konkrét kérdéseket, kivizsgálandó pontokat, amelyre az ellenőrzés során választ kell adni,
j) a felhívás többi projektjénél előforduló esetleges típushibákat,
k) pénzügyi eszközök esetében a végső kedvezményezett ellenőrzéséhez szükséges ügyleti dokumentációt.
A megbízólevelek elkészítése
320.1. Az ellenőrzésbe azok a szakértők vonhatók be, akik az összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatot aláírták, szerződést kötöttek a feladatra vonatkozóan, és a szükséges felkészítésen részt vettek.
320.2. Az irányító hatóság elkészíti az ellenőrzést végzők részére a megbízólevelet a konkrét helyszíni ellenőrzés(ek), illetve projektek vonatkozásában, vagy általános érvényű megbízólevél is kiállításra kerülhet.
A kedvezményezett tájékoztatása
321.1. A helyszíni ellenőrzések ütemezésének betartása érdekében az irányító hatóság előzetesen egyezteti a kedvezményezettel a helyszíni ellenőrzés pontos időpontját, kivéve az olyan projekteket, ahol az előzetes értesítés mellőzése indokolt.
321.2. Az időpont-egyeztetést követően az irányító hatóság az ellenőrzés tervezett időpontja előtt legalább öt naptári nappal vagy a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet 25. cikke szerint értesíti a kedvezményezettet az esedékes helyszíni ellenőrzésről, annak céljáról és kiterjedéséről, a vonatkozó jogszabályi felhatalmazásról.
321.2a. A 321.2. pontban meghatározott időtartamnál rövidebb akkor állapítható meg, ha ahhoz a kedvezményezett dokumentáltan a hozzájárulását adja.
321.3. Az értesítő levélnek
a) tartalmaznia kell az ellenőrzés helyszínét és várható időpontját,
b) meg kell jelölnie az ellenőrzés lefolytatásához szükséges dokumentumokat és bizonylatokat,
c) elő kell írnia a kedvezményezett részéről illetékes és felhatalmazással rendelkező képviselő helyszíni ellenőrzés során történő rendelkezésre állását.
321.4. Ha a helyszíni ellenőrzés tárgyszerűsége és eredményes elvégzése indokolja, az előzetes értesítés mellőzhető.
A helyszíni ellenőrzés lefolytatása
322.1. A helyszíni ellenőrzést legalább 2 fő végzi.
322.2. A helyszíni ellenőrzés lefolytatása előtt a helyszíni ellenőrök kötelesek
a) személyazonosságukat igazolni, megbízólevelüket bemutatni, illetve tájékoztatást adni arról, hogy mely szervezet nevében végzik az ellenőrzést,
b) tájékoztatást adni a helyszíni ellenőrzés típusáról, céljáról, a vizsgálandó szempontokról.
322.3. Az első helyszíni ellenőrzésnek a szerződéskötéstől, egyéb esetben az előző helyszíni ellenőrzés által vizsgált időszak végétől számított időszakot kell lefednie.
322.4. A helyszíni ellenőrzés alatt a helyszíni ellenőrök
a) az ellenőrzést annak típusától függően a projekt kapcsán releváns ellenőrzési szempontok alapján folytatják le oly módon, hogy a helyszíni ellenőrzés megállapításai megalapozottak legyenek,
b) az ellenőrzés lefolytatása alatt minden olyan bizonylatról, dokumentumról, amelyek az ellenőrzés lényegi megállapításait megalapozzák - lehetőleg elektronikus - másolatot készíthetnek,
c) kötelesek figyelembe venni a kedvezményezett szervezeténél előírt biztonsági szabályokat és munkarendet,
d) a helyszínen jegyzőkönyvet vesznek fel.
323.1. A helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvben rögzíteni kell
a) az ellenőrzött projekt megnevezését,
b) az ellenőrzést végző szervezet és személyek nevét,
c) az ellenőrzött szervezet nevét, címét, jelenlévő képviselőjének nevét, beosztását, az ellenőrzés helyszínét, időpontját, időtartamát,
d) az ellenőrzés során figyelembe vett ellenőrzési szempontokat,
e) az ellenőrzés során átvizsgált bizonylatok, dokumentumok körét,
f) az ellenőrzést végzők által másolatban átvett iratok, dokumentumok azonosítási adatait,
g) a helyszíni ellenőrök által tett megállapításokat és a kedvezményezett álláspontját a megállapításokkal kapcsolatban,
h) az intézkedési tervet, mely tartalmazza
ha) a kedvezményezett által teljesítendő intézkedéseket és határidejüket, illetve
hb) az irányító hatóság által teljesítendő intézkedéseket és határidejüket, ha azok az ellenőrzés során egyértelműen azonosíthatók,
i) annak tényét, hogy a helyszíni ellenőrzéssel érintett kedvezményezett vagy képviselője a jegyzőkönyv aláírását megtagadta.
323.2. A jegyzőkönyvet, annak elkészültét követően a helyszíni ellenőrök és az ellenőrzött képviseletére feljogosított személy aláírásával, illetve minden oldal szignálásával a helyszínen hitelesíteni kell.
323.3. Ha a helyszínen elkészített jegyzőkönyv még nem tartalmaz minden megállapítást, ennek tényét és a kiegészítés megküldésének határidejét rögzíteni kell a jegyzőkönyvben.
323.4. A 323.3. pont szerinti kiegészítést is minden érintettnek alá kell írnia. Az aláírás mellőzhető a kiegészítést tartalmazó dokumentum kedvezményezett részére - tértivevényes könyvelt küldeményként, EMVA forrásból származó támogatások vonatkozásában elektronikus kapcsolattartás esetén az ügyfélkapura, egyéb esetben postai úton tértivevényes könyvelt küldeményként - történő megküldésével. A kedvezményezettnek a küldemény átvételét követő 8 napon belül lehetősége van észrevételeit jelezni. Ha e határidőn belül a kedvezményezett nem tesz észrevételt, a jegyzőkönyv kiegészítést elfogadottnak kell tekinteni.
323.5. A jegyzőkönyv annyi példányban készül, ahány szervezet érintett az ellenőrzésben. Külső szakértő munkája teljesítésének igazolásához szintén kap egy példányt.
324.1. Az irányító hatóság a helyszíni ellenőrzés befejezését - a jegyzőkönyv (valamint, ha volt, a kiegészítés) aláírását - követő három napon belül a végleges jegyzőkönyv (valamint, ha volt, a kiegészítés) elektronikus példányát a monitoring és információs rendszerben a projekthez csatolja.
324.2. A helyszíni ellenőrzésekről a hitelesítési jelentésben kell tájékoztatni az Igazoló Hatóságot.
324.3. A helyszíni ellenőrzések jegyzőkönyveit az Igazoló Hatóság a monitoring és információs rendszerben vizsgálja meg.
325.1. A kedvezményezett és az irányító hatóság által teljesítendő intézkedéseket szövegesen, határidővel együtt rögzíteni kell a monitoring és információs rendszerben a helyszíni ellenőrzés befejezését követő három napon belül.
325.2. Ha a helyszíni ellenőrzés jegyzőkönyve kiegészítésre kerül, a kiegészítés aláírásának dátuma tekintendő a helyszíni ellenőrzés befejezésének.
326.1. Az irányító hatóság a kedvezményezett - alátámasztó dokumentummal benyújtott - értesítésének kézhezvételét követően az intézkedés teljesülését három napon belül rögzíti a monitoring és információs rendszerben, és haladéktalanul megkezdi az intézkedésben foglaltak megfelelőségének, valamint az alátámasztó dokumentumokban foglaltak tartalmi ellenőrzését.
326.2. Az irányító hatóság az intézkedés teljesüléséhez benyújtott alátámasztó dokumentumok tartalmi ellenőrzését követően, azok beérkezését követő öt napon belül értesíti a kedvezményezettet az intézkedés teljesítésének elfogadásáról vagy elutasításáról. Indokolt esetben az irányító hatóság a benyújtott iratok ellenőrzését öt nappal meghosszabbíthatja.
326.3. A kedvezményezett az intézkedés teljesítési határidejének letelte előtt írásban kérheti a határidő meghosszabbítását az irányító hatóságtól.
326.4.
326.5. Ha a kedvezményezett ezt követően sem teljesíti az intézkedéseket, az intézkedés tartalmától függően az irányító hatóság mérlegeli a kapcsolódó kifizetési kérelem elutasítását, a kifizetések felfüggesztését, szabálytalansági eljárás indításának szükségességét, valamint a támogatási szerződésben előírt más szankciók alkalmazását. Az irányító hatóság a döntésről tájékoztatja a kedvezményezettet.
326.6. Ha a helyszíni ellenőrzés során szabálytalansági gyanút állapítottak meg, a gyanút a helyszíni ellenőrzés befejezésétől számított három napon belül rögzíteni kell a szabálytalansági gyanú bejelentő adatlapon és haladéktalanul meg kell küldeni az irányító hatóság szabálytalanságfelelősének.
326.7. Ha a helyszíni ellenőrzés erre vonatkozó megállapításokat tesz, az irányító hatóság kezdeményezi a megfelelő - a szerződés módosításával, felfüggesztéssel, korrekcióval, követeléskezeléssel járó - intézkedések megtételét a helyszíni ellenőrzés lezárásától számított öt napon belül.
Éves összefoglaló a helyszíni ellenőrzésekről
327.1. Az irányító hatóság köteles a tárgyévi helyszíni ellenőrzésekről éves összefoglalót készíteni a tárgyévet követően január 31-ig.
327.2. Az összefoglalónak tartalmaznia kell, hogy az éves ellenőrzési tervhez képest mely ellenőrzések valósultak meg (terv- és tényadatok összevetése) projektszintű bontásban (ha az éves terv projekt szintű bontásban készült), konstrukciónként összesítve, megjelölve az ellenőrzések típusát.
327.3. Az összefoglalónak tartalmaznia kell a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tapasztalatokat és a feltárt típushibákat, a hozzájuk kapcsolódó megoldási javaslatokat, a feltárt szabálytalanságokat, illetve az egyes ellenőrzések elmaradásainak az okait.
327.4. Az összefoglalóban külön összegezni kell a rendkívüli ellenőrzések okait és az ezek során feltárt típushibákat.
327.5. A helyszíni ellenőrzésekről szóló éves összefoglalót az irányító hatóság megküldi az audit hatóságnak
Éves összefoglaló a helyszíni ellenőrzésekről a pénzügyi közvetítőknél végzett ellenőrzések esetében
327/A.1. Az alapok alapját végrehajtó szervezet köteles a tárgyévi helyszíni ellenőrzésekről félévente összefoglalót készíteni és július 31-ig, illetve január 10-ig benyújtani az irányító hatóságok részére. Az irányító hatóságok esetleges észrevételeikről tizenöt napon belül írásban visszajelzést küldenek az alapok alapját végrehajtó szervezet részére.
327/A.2. Az összefoglalónak tartalmaznia kell, hogy az ellenőrzési tervhez képest mely ellenőrzések valósultak meg (terv- és tényadatok összevetése) pénzügyi közvetítő szintű bontásban, konstrukciónként összesítve, megjelölve az ellenőrzések típusát.
327/A.3. Az összefoglalónak tartalmaznia kell a helyszíni ellenőrzésekkel kapcsolatos tapasztalatokat és a feltárt típushibákat, a hozzájuk kapcsolódó megoldási javaslatokat, a feltárt szabálytalanságokat.
327/A.4. Az összefoglalóban külön összegezni kell a rendkívüli ellenőrzések okait és az ezek során feltárt típushibákat.
327/A.5. Az elmaradt ellenőrzéseket meg kell indokolni.
327/A.6. Az összefoglalónak tartalmazni kell az alapok alapját végrehajtó szervezet helyszíni ellenőrzési egysége létszámát, szakértelmét, továbbképzését, az alapok alapját végrehajtó szervezeten belüli elhelyezkedését, az ellenőrök összeférhetetlenségének, a négy szem elvének biztosítását.
EMVA, ETHA specifikus szabályok a projektek végrehajtása során végzett helyszíni szemlék és helyszíni ellenőrzések tekintetében
327/B.1. EMVA nem terület-, illetve állatlétszám alapú támogatások esetén a beruházási műveletekkel kapcsolatos adminisztratív ellenőrzések magukban foglalják a támogatott művelet vagy befektetési terület legalább egyszeri helyszíni szemléjét a beruházás végrehajtásának ellenőrzése céljából. A helyszíni szemle célja a beruházás megtörténtéről, létezéséről, működéséről történő meggyőződés és a beruházási cél megvalósulásának igazolása.
327/B.2. EMVA forrásból támogatott képzési projektek, konferenciák, egyéb rendezvények megvalósulásának vizsgálatára eseményszemle rendelhető el, amelyet az esemény konkrét időpontjában kell lefolytatni. Az eseményszemle célja a rendezvény megvalósulásának ellenőrzése és az elszámolni kívánt tételek helyszínen történő beazonosítása.
327/B.3. A beruházások helyszíni szemléjét, valamint az eseményszemlét egy fő is végezheti. Ha a jóváhagyott támogatási összeg a százmillió forintot nem haladja meg, a helyszíni ellenőrzést egy fő is végezheti.
327/B.4. A 308.1. ponttól eltérően az EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén helyszíni ellenőrzést végezhet az a személy is, aki ezen alapok tekintetében a helyszíni ellenőri képzésen részt vett és sikeres szakmai vizsgát tett.
327/B.5. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén, ha a helyszíni szemle vagy helyszíni ellenőrzés a kedvezményezett közreműködése nélkül, külső vizsgálattal (szemrevételezéssel, méréssel) vagy távérzékeléssel elvégezhető, mellőzhető a szemléről, ellenőrzésről történő tájékoztatás. Ebben az esetben a helyszíni szemle, illetve helyszíni ellenőrzés a kedvezményezett vagy alkalmazottja, meghatalmazottja jelenléte nélkül is elvégezhető.
327/B.6. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén, ha a helyszíni szemle vagy helyszíni ellenőrzés a kedvezményezett közreműködése nélkül, külső vizsgálattal (szemrevételezéssel, méréssel) vagy távérzékeléssel elvégezhető, a helyszíni szemlén vagy ellenőrzésen felvett jegyzőkönyv másolatát annak lezárását követő tizenöt napon belül, EMVA támogatásoknál elektronikus kapcsolattartás esetén az ügyfélkapu rendszerén keresztül, egyéb esetben postai úton, ETHA esetén a Pályázati e-ügyintézés felületen kell kézbesíteni a kedvezményezett részére. A jegyzőkönyvre a kedvezményezett a kézhezvételtől számított nyolc napon belül észrevételt tehet.
327/B.7. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén a kedvezményezettre nézve terhelő megállapításokat tartalmazó jegyzőkönyv egy másolati példányát az ellenőr - ha az ehhez szükséges technikai feltételek adottak - köteles a kedvezményezettnek a helyszínen átadni vagy azt részére a jegyzőkönyv lezárásától számított tizenöt napon belül megküldeni, amelyre a kedvezményezett a jegyzőkönyv kézhezvételétől számított nyolc napon belül észrevételt tehet.
327/B.8. Az EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén a helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyv nem tartalmazza a 323.1. pont e) és f) alpontjában foglaltakat, ha a helyszíni ellenőrzés a kedvezményezett közreműködése nélkül, külső vizsgálattal (szemrevételezéssel, méréssel) vagy távérzékeléssel elvégezhető.
327/B.9. EMVA, illetve ETHA forrásból támogatott intézkedések esetén az eljárási határidőbe nem számít be a kedvezményezett kiértesítésétől az ellenőrzés, illetve szemle befejezéséig eltelt idő, továbbá a helyszíni szemle vagy ellenőrzési jegyzőkönyv kedvezményezett részére történő átadásától vagy megküldésétől az észrevétel beérkezéséig tartó időtartam.
327/B.10. Ha az EMVA forrásból támogatott intézkedések tekintetében a kedvezményezett a helyszíni szemle vagy a helyszíni ellenőrzés lebonyolítását megtagadja, akadályozza, illetve a helyszíni szemlét, vagy helyszíni ellenőrzést végzőkkel nem működik együtt, támogatási kérelme, illetve kifizetés igénylése elutasításra kerül.
327/B.11. Ha a természetes személy kedvezményezett jogainak gyakorlásában akadályozott, kérheti az akadály megszűnéséig, de legfeljebb két hónapig a helyszíni ellenőrzés vagy szemle megkezdése elhalasztását vagy az ellenőrzési cselekmények felfüggesztését. Az ellenőrzés vagy szemle felfüggesztése az ellenőrzés időtartamába nem számít bele.
327/B.12. A 327/B.11. pontban foglaltak nem alkalmazhatóak akkor, ha az ellenőrzés megkezdésének elhalasztása vagy az ellenőrzési cselekmények felfüggesztése az ellenőrzés célját veszélyeztetné, meghiúsítaná, vagy egyéb módon ellehetetlenítené a folyamatban lévő eljárást.
327/B.13. A helyszíni ellenőrzés és a helyszíni szemle esetén a támogatási kérelem, a kifizetési igénylés, az előlegigénylés és az egyéb nyilatkozatok a 809/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet szerint vonhatók vissza.
327/B.14.
327/B.15. Az eljárás megindítására irányuló kérelemre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni a kedvezményezett által benyújtott más kérelemre is azzal, hogy az a 327/B.13. pontban meghatározott kivétellel a tárgyban hozott döntés meghozataláig vonható vissza.
327/B.16. A döntés megalapozását szolgáló nyilvántartási rendszerek adataiban a kedvezményezett által a kérelem benyújtását követően kezdeményezett visszamenőleges módosítások nem fogadhatóak el, ha a módosítás az intézkedésben való részvétel feltételeinek utólagos teljesítésére vagy a kérelem kedvezőbb elbírálására irányul.
327/B.17. A kifizető ügynökség a kedvezményezettel szerződéses kapcsolatban álló harmadik személynél az intézkedésben való részvétellel összefüggésben kapcsolódó ellenőrzést végezhet.
XII. FEJEZET
ELEKTRONIKUS ALKALMAZÁSOK HASZNÁLATA, KAPCSOLATTARTÁS
Az elektronikus kapcsolattartás
328.1. A támogatást igénylővel, illetve kedvezményezettel történő, 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 122. cikk (3) bekezdése szerinti elektronikus kapcsolattartás a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül történik, mely a www.palyazat.gov.hu oldalról egyedi azonosításhoz kötött, titkosított csatornán keresztül és titkos jelszóval elérhető interaktív felület.
328.2. A Pályázati e-ügyintézés felülethez való hozzáférés a www.palyazat.gov.hu oldalon történő támogatást igénylő általi regisztráció útján szerezhető.
328.3. A támogató köteles a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül tartani a kapcsolatot a támogatást igénylővel, illetve a kedvezményezettel, kivéve azon értesítések esetét, ahol az egységes működési kézikönyv eltérően rendelkezik. Ezen értesítéseket elektronikus formában is elérhetővé kell tenni a 334.2. pont szerint.
328.4. A 333.1. pont szerinti feltételek teljesülésén kívül nem írható elő papír alapú dokumentum-benyújtási kötelezettség a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett számára, kivéve azon dokumentumsablonok vagy mellékletek esetét, ahol az egységes működési kézikönyv eltérően rendelkezik. Ezen dokumentumokat elektronikus formában is elérhetővé kell tenni a 334.2. pont szerint.
328.5. A 197. § (1) bekezdése szerinti, a Pályázati e-ügyintézés felületről megküldött tájékoztatást nyomtatott formában nem kell nyilvántartani és külső iktatórendszerben iktatni.
328.6. Technikai segítségnyújtás projektek esetében az irányító hatóság mérlegelheti, hogy a kedvezményezettől megköveteli-e az egyes dokumentumcsomagok vonatkozásában a Pályázati e-ügyintézés felület használatát.
329.1. A kedvezményezett által benyújtott dokumentumcsomag kitöltött dokumentumsablonokból (pl. projekt adatlap, beszámoló, fenntartási jelentés, kifizetés igénylés, szerződés-módosítás) és annak mellékleteiből áll. A kedvezményezett a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül küldi be az előírt, kitöltött dokumentumsablonokat. A dokumentumsablonok esetlegesen csatolandó mellékleteit a kedvezményezett elektronikus formában, a Pályázati e-ügyintézés felületre tölti fel. A Pályázati e-ügyintézés felületen beküldött dokumentumcsomagot nem kell külső iktatórendszerben iktatni.
329.2. Az irányító hatóság feladata, hogy a dokumentumcsomag benyújtásának feltételeiről a kedvezményezettet teljes körűen tájékoztassa.
329.3. Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a bekért dokumentumcsomagot a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül elektronikus formában beküldte, ezt a rendszer a kedvezményezettnek elektronikus formában visszaigazolja. A visszaigazolásról az irányító hatóság felelős munkatársa is automatikus értesítést kap.
329.4. Ha valamely dokumentumcsomag keretében mellékletek benyújtása szükséges, a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel élhet, ha a mellékletek elektronikus formában történő beküldése nehézségbe ütközik.
329.5. A 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőség adott dokumentumcsomagra terjed ki, újabb dokumentumcsomag esetében a mellékletek papír alapú beküldését ismét jelezni szükséges.
329.6. Ha a kedvezményezett nem élt a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel, az irányító hatóság ügyintézési határideje a dokumentumcsomag elektronikus beérkezését követő első munkanapon kezdődik.
329.7. Ha a kedvezményezett élt a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel, az irányító hatóság ügyintézési határideje a hiányzó mellékletek postai beérkezésétől kezdődik.
329.8. Ha a kedvezményezett élt a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel, de a hiányzó mellékletek postai beérkezésére a dokumentumcsomag elektronikus beérkezését követő tizenöt munkanapon belül nem került sor, az Irányító Hatóságnak meg kell kezdenie a dokumentumcsomag feldolgozását.
330.1. Ha valamely mellékletet e jogszabály kifejezet rendelkezése szerint papíron és elektronikus formában, elektronikus aláírás nélkül is be kell küldeni, a papír alapú változatot kell hitelesnek tekinteni.
330.2. A 328.1-328.6. ponttól eltérő esetben a Pályázati e-ügyintézés felületen keresztül beküldött dokumentumcsomagot hitelesnek kell tekinteni.
330.3. Ha a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel élt, a mellékletek a Pályázati e-ügyintézés felületen elektronikusan beküldve vagy papír alapon is elfogadhatók.
330.4. A 330.2. és a 330.3. pont szerinti esetben, ha a kitöltött dokumentumsablon a Pályázati e-ügyintézés felületen elektronikusan és postai úton, papír alapon is beküldésre került, az elektronikus verzió tekintendő hitelesnek.
330.5. Ha a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel élt és egy adott melléklet a Pályázati e-ügyintézés felületen elektronikusan és postai úton, papír alapon is beküldésre került, a papír alapú tekintendő hitelesnek.
330.6. Ha a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel nem élt és egy adott melléklet a Pályázati e-ügyintézés felületen elektronikusan és postai úton, papír alapon is beküldésre került, az elektronikus melléklet tekintendő hitelesnek.
330.7. Ha a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel nem élt és egy adott melléklet csak postai úton, papír alapon került beküldésre, az irányító hatóságnak hiánypótlás keretében kérnie kell a melléklet Pályázati e-ügyintézés felületen, elektronikus formában történő benyújtását.
330.8. Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az irányító hatóság teljes körű tájékoztatása ellenére kizárólag papír alapon - az elektronikus alkalmazásba való rögzítés nélkül - nyújtja be a kért dokumentumcsomagot, úgy az irányító hatóság - figyelemmel a rendelkezésére álló döntési határidőre - a beérkezést követő két napon belül egy alkalommal utólagos elektronikus benyújtásra szólítja fel a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet, mely nem minősül hiánypótlási felszólításnak. A levélben az irányító hatóság tájékoztatást nyújt arról, hogy az elektronikus alkalmazásba történő rögzítés feltételeit nem teljesítve az irányító hatóság nem bírálja el a papír alapon benyújtott dokumentumcsomagot és erre való tekintettel a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az elektronikus úton történő benyújtás teljesítésekor a határidők tekintetében különös gondossággal járjon el a támogatási jogviszony keretében fennálló kötelezettségeinek teljesítésre.
330.9. Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett által csatolt digitalizált melléklet minősége nem megfelelő, nem felel meg az olvashatóság követelményének, az irányító hatóság a melléklet hiánypótlását vagy korrekcióját kéri.
331. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett által a Pályázati e-ügyintézés felületen beküldött elektronikus formátumú mellékleteket nem kell nyilvántartás céljából ismételten kinyomtatni.
332.1. Az elektronikus úton küldött dokumentumcsomag benyújtásának időpontja az elküldés napja. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett által beküldött dokumentumcsomagot a beérkezésről küldött visszaigazolás időpontjában kézbesítettnek kell tekinteni.
332.2. Az értesítések kézbesítési időpontjának a Pályázati e-ügyintézés felületen küldött üzenethez kapcsolódó dokumentum megnyitását kell tekinteni. Ha az értesítés elektronikus alkalmazáson keresztül történő átvételének visszaigazolása a küldés napját követő hét napon belül nem történik meg, a dokumentumot - az ellenkező bizonyításig - kézbesítettnek kell tekinteni.
A papír alapú kapcsolattartás
333.1. Azon kötelezettségek esetében, melyeknél a Pályázati e-ügyintézés felület jogi és infrastrukturális feltételei nem biztosítottak, a kért dokumentumcsomagot papír alapon kell benyújtani.
333.2. Ha a Pályázati e-ügyintézés felület meghibásodás miatt nem érhető el, a kért dokumentumcsomagot a meghibásodás elhárulása után, elektronikusan kell benyújtani.
334.1. Az irányító hatóság a papír alapon beérkezett támogatási kérelem dokumentumokat, dokumentumcsomagokat, valamint a támogatást igénylőnek vagy kedvezményezettnek küldött papír alapú tájékoztatást, annak iktatását követően a monitoring és információs rendszer Dokumentumtárban digitálisan elérhetővé teszi.
334.2. A 334.1. pont szerinti elérhetővé tétel papír alapú dokumentumok esetén szkennelés, valamint pdf formátumban történő mentés és a monitoring és információs rendszer Dokumentumtárba történő feltöltés útján valósul meg.
334.3. Az irányító hatóság a 334.2. pont szerint szkennelendő iratanyag összeállítását úgy végzi, hogy az iratanyagban
a) minden dokumentum egyszer szerepeljen,
b) egyértelműen jelölve legyen, hogy mely dokumentumokat nem kell szkennelni, és
c) ne legyen szkennelendőként megjelölve olyan dokumentum, amely már korábban feltöltésre került.
334.4. Ha egy meghatározott mellékletet az egységes működési kézikönyvben előírtak szerint papír alapon benyújtandó és digitalizált formában a Pályázati e-ügyintézés felületre is feltöltendő, az irányító hatóság gondoskodik a papír alapú állomány 334.2. pont szerinti kezeléséről.
334.4. Ha a 334.4. pont szerinti esetben a két formátumverzió között eltérés mutatkozik, az irányító hatóság hiánypótlás keretében gondoskodik a két formátumverzió közötti eltérés megszüntetéséről.
334.6. A 333.1. pont szerinti esetben az irányító hatóság gondoskodik a papír alapú dokumentumcsomag 334.2. pont szerinti kezeléséről.
334.7. Ha a kedvezményezett a 197. § (5) bekezdése szerinti lehetőséggel élt, a papír alapon beküldött mellékleteket az irányító hatóság a 334.2. pont szerint kezeli.
334.8. A 330.4. és a 330.6-330.8. pont szerint papír alapon beküldött dokumentumsablonokat és mellékleteket nem kell a 334.2. pont szerint kezelni.
334.9. A 333.1. pont szerinti esetben az irányító hatóság ügyintézési határidői a papír alapú dokumentáció beérkezésétől kezdődnek.
335.1. Ahol a felhívás vagy a támogatási szerződés az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott dokumentumsablonok használatát írja elő, azoktól való eltérés esetén a dokumentumcsomag nem minősül benyújtottnak.
335.2. Azon funkciók esetében, melyeknél a Pályázati e-ügyintézés felület jogi és infrastrukturális feltételei nem biztosítottak, vagy a Pályázati e-ügyintézés felület meghibásodás miatt nem érhető el, az értesítéseket postai úton kell kiküldeni.
335.3. Ha a Pályázati e-ügyintézés felület meghibásodás miatt nem érhető el, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által megbízott szervezeti egység tájékoztatja az irányító hatóságokat, és erről, valamint a hiba elhárításától a www.palyazat.gov.hu oldalon is tájékoztatást ad. Ebben az esetben az értesítések papír alapú kiküldése a határidőhöz kötött dokumentumcsomag későbbi beküldése kizárólag akkor fogadható el, ha igazolt a Pályázati e-ügyintézés felület meghibásodása.
335.4. Postai úton történő kézbesítés esetén a küldeményre vonatkozó szabályokat a 198. § (4)-(6) állapítja meg.
336.1. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a 194. § szerint közzétett szabályzatokat minden intézményi felhasználó szervezet számára elérhetővé teszi. A felhasználóknak az adott információs rendszerbe történő belépéskor meg kell erősíteniük, hogy elfogadják a szabályzatokban foglaltakat.
336.2.
Adatkapcsolati alkalmazások
337.1. Ha a kedvezményezettől bekért adatok a monitoring és információs rendszer és más közigazgatási adatbázisok közti elektronikus adatkapcsolat útján is elérhetőek, ezen adatok nem kérhetők be a kedvezményezettől.
337.2. Az adatok bekéréséről a kedvezményezettet tájékoztatni kell, valamint biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett papír alapú alátámasztást nyújtson be az adatok módosulásáról, ha az adatbázisban szereplő adatok nem felelnek meg az aktuális állapotnak.
XIII. FEJEZET
MONITORING ÉS INFORMÁCIÓS RENDSZER
338. A projektek kezelése során végzendő dokumentumalapú ellenőrzéseket a monitoring és információs rendszerbe feltöltött egységes ellenőrzési listák segítik. Az ellenőrzési listák elektronikusan kitöltve, nyomtatás nélkül hitelesnek minősülnek, ha a listák változásai a rendszerben visszakereshetőek, s ezen információk elérhetősége az előírt iratmegőrzési határidőig biztosított.
XIV. FEJEZET
EGYSÉGES FEJLESZTÉSPOLITIKAI KOMMUNIKÁCIÓ ÉS TÁJÉKOZTATÁS
Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az irányító hatóság közötti kapcsolattartás
339.1. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az európai uniós források felhasználásához kötődő kommunikációs és tájékoztatási feladatok koordinációjának ellátása során:
a) kizárólagosan ellátja az európai források felhasználásához kapcsolódó fejlesztéspolitikai ügyek sajtóbeli megjelenítésével kapcsolatos feladatokat,
b) konkrét projekttel kapcsolatos kérdésekben - ideértve a közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek intézését is - közvetlenül megkeresheti és információt kérhet az irányító hatóságtól,
c) előzetesen engedélyezi az irányító hatóság és, ha kijelölésre került a közreműködő szervezet részére beérkezett, nyilvános szereplések, előadások megtartására irányuló megkereséseket,
d) elkészíti az európai uniós források felhasználása tárgyában a jogalkotó és végrehajtó szervek számára készítendő nyilvános tájékoztatókat, kérdésekre irányuló válaszokat,
e) az a) pont szerint jár el az irányító hatóság és, ha kijelölésre került, a közreműködő szervezet részére beérkezett sajtónyilatkozatok kapcsán,
f) lebonyolítja az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az irányító hatóság részéről felmerülő, az európai uniós források felhasználásához kötődő kommunikációs és tájékoztatási célú feladatok (pl. rendezvényszervezés, nyomdagrafika, médiavásárlás, PR- kreatív) teljesítéséhez szükséges, az érintett keretszerződések terhére történő beszerzéseket, melynek eljárásrendjét a www.palyazat.gov.hu oldalon teszi közzé, és koordinálja ezen kommunikációs, tájékoztatási célú feladatok végrehajtását,
g) az irányító hatósággal együttműködve intézi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter és az irányító hatóság feladatkörében felmerülő közérdekű adatok megismerésére irányuló kérelmek teljesítését.
339.2. Az irányító hatóság az európai uniós források felhasználásához kötődő kommunikációs és tájékoztatási feladatok koordinációjának ellátása érdekében együttműködik az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszterrel, melynek keretében haladéktalanul teljesíti az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által meghatározott feladatokat és teljes körű tájékoztatást nyújt a partnerségi egyeztetési folyamatok, valamint kommunikációs és tájékoztatási feladatok ellátásához.
339.3. Az irányító hatóság az egységes, minden programot lefedő általános ügyfélszolgálat kialakítása és működtetése érdekében:
a) határidőben teljes körű, pontos tájékoztatást nyújt a felhívások meghirdetéséről, módosításáról és felfüggesztéséről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter számára,
b) tájékoztatási/kommunikációs csatornát biztosít mindazon ügyekben, melyek intézéséhez az irányító hatóság állásfoglalása szükséges,
c) az egycsatornás (egyablakos) ügyfél-tájékoztatási rendszerhez eljuttatja a más csatornán a tárgyban hozzá beérkező ügyfélmegkereséseket.
XV. FEJEZET
KÖZREMŰKÖDÉS A TÁMOGATÁSOKKAL KAPCSOLATOS BÜNTETŐ ELJÁRÁSOKBAN
340.1. Folyamatban lévő büntető ügyek tekintetében az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter látja el a kapcsolattartást a bűnüldöző szervekkel, valamint eleget tesz az folyamatban lévő büntető ügyek állapotára vonatkozóan az irányító hatóságok részéről érkező tájékoztatáskérések megválaszolásának.
340.2. Büntető feljelentések tekintetében, ha az irányító hatóság önállóan tesz feljelentést, úgy a feljelentés megtételével egyidejűleg (annak egy példányának megküldésével), továbbá az üggyel kapcsolatban valamennyi felmerülő új információról (eljárási cselekmények, nyomozás elrendelése, megszüntetése, vádemelési javaslat) tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert és az audit hatóságot.
340.3. Amennyiben az irányító hatóság bűnügyi jelzéssel él, úgy arról annak megtételével egy időben tájékoztatja az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert és az audit hatóságot.
340.4. Amennyiben az irányító hatósághoz érkezik a bűnügyi megkeresés, úgy azt haladéktalanul továbbítja az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszternek megválaszolás céljából, továbbá a bűnügyi megkeresés kivonatának megküldésével tájékoztatja az audit hatóságot.
340.5. Annak érdekében, hogy az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a megkereső szerv felé a válaszadást határidőben teljesítse, az irányító hatóság a megkeresés kézhezvételét követően öt munkanapon belül továbbítja a megkeresésben megfogalmazott kérdésekre adandó válaszokat, adatokat, dokumentumokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter számára.
340.6. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter erre kijelölt szervezeti egysége a rendelkezésére álló, valamint az irányító hatóságok által megküldött információk alapján a megtett büntetőfeljelentésekről, bűnügyi jelzésekről a folyamatban lévő büntető ügyekről és a beérkező bűnügyi megkeresésekkel kapcsolatban naprakész elektronikus nyilvántartást vezet.
340.7. A központi elektronikus nyilvántartás naprakész működtetése érdekében az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az irányító hatóságok részvételével félévente munkacsoporti ülést szervez.
340.8. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az általa üzemeltetett közérdekű bejelentő rendszeren (www.anti-lop.hu) tett közérdekű bejelentések kivizsgálása érdekében az irányító hatóságoktól információt, adatot kérhet, szabálytalansági gyanúbejelentőt tehet. Az irányító hatóságok ezen információkat, adatokat, az esetlegesen megindított szabálytalansági eljárásról történő tájékoztatást a megkeresés kézhezvételét követő öt munkanapon belül megküldik az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére, aki megteszi a szükséges intézkedéseket.
340.9. Az irányító hatóságok a bűnügyi megkeresések kapcsán tett intézkedésekről, a megindított szabálytalansági eljárásról a megkeresés kézhezvételétől számított tíz napon belül tájékoztatják az európai uniós források felhasználásáért felelős minisztert és az audit hatóságot.
XVI. FEJEZET
ELLENŐRZÉSEK KOORDINÁCIÓJA
Általános rendelkezések
341.1. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter koordinálja az ellenőrzési tevékenységet, amely feladatot a támogatások felhasználásának ellenőrzésére és az ellenőrzések koordinációjára kijelölt szervezeti egysége (a továbbiakban: ellenőrzések koordinációjáért felelős egység) lát el.
341.2. E fejezet az európai uniós támogatásokra irányuló külső ellenőrző szervek által lefolytatott ellenőrzések esetén követendő eljárásrendet, az ellenőrzések adatainak és anyagainak nyilvántartására vonatkozó szabályokat, valamint az intézkedési tervek és beszámolók elkészítésének módját határozza meg.
341.3. A külső ellenőrző szervek által végzett ellenőrzések teljes dokumentációját bizalmasan kell kezelni.
A külső ellenőrző szervek
342. Az európai uniós támogatásokra irányuló külső ellenőrzést az Állami Számvevőszék, az EUTAF, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal, az Európai Bizottság, az OLAF és az Európai Számvevőszék végezhet.
Az elektronikus nyilvántartási és belső információs rendszer
343.1. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység elektronikus ellenőrzés-nyilvántartó rendszert üzemeltet (a továbbiakban: ELLI), amelyen keresztül kapcsolatban áll az irányító hatóságokkal, valamint az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter szervezeti egységeivel, amelyek az ellenőrzésekkel kapcsolatban e fejezet rendelkezései szerint kötelesek az ELLI-t használni.
343.2. A hazai ellenőrző szervek által végzett ellenőrzéssel kapcsolatos feladatokat és határidőket az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység rögzíti az ELLI-ben. Az aktuális feladatokról az ELLI automatikusan generált e-maileket küld az érintettek részére. Az ELLI-ben a szervezeti egységek kijelölt ellenőrzési referensei kötelesek folyamatosan figyelemmel kísérni a szervezeti egységüket érintő ellenőrzéseket, az ellenőrzésekkel kapcsolatos feladatokat, valamint adatszolgáltatást teljesíteni az ELLI-n keresztül.
343.3. Az ellenőrzésekkel kapcsolatban az ellenőrző szervtől beérkező valamennyi dokumentum ELLI-ben történő rögzítéséről és a határidők nyomon követéséről az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység gondoskodik. A kapcsolattartó jelölés, észrevételezés, adatszolgáltatás az érintett szervezeti egység feladata. Az intézkedési terv és beszámoló ELLI-ben történő kitöltése az érintett szervezeti egység kötelezettsége.
343.4.
Külső ellenőrzés hazai ellenőrző szerv által
344.1. Az egységes adatszolgáltatás és az ellenőrzések hatékony nyomon követése érdekében az ellenőrző szervekkel az ellenőrzés teljes időtartama alatt - ide nem értve a helyszíni ellenőrzés során történő személyes egyeztetéseket - a kapcsolattartás, az adatszolgáltatás és az egyeztetés az ellenőrzések koordinációjáért felelős egységen keresztül történik az ellenőrzésben érintett irányító hatóságok és egyéb szervezeti egységek bevonásával.
344.2. Ha az ellenőrző szerv az értesítő levelet, jelentéstervezetet, végleges jelentést vagy egyéb dokumentumot közvetlenül az irányító hatóságnak vagy más szervezeti egységnek küldi meg, az átvevő a kézhezvételt követően haladéktalanul köteles a dokumentum másolatát eljuttatni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére. Ha az ellenőrző szerv nem küldi meg közvetlenül az érintett szervezeti egység részére az e pontban felsorolt dokumentumot, akkor ezt az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység haladéktalanul megküldi az érintett szervezeti egység részére.
344.3. Az irányító hatóságok által kijelölt kapcsolattartókról szóló tájékoztatás, a jelentéstervezetre tett észrevétel, a jelentés alapján készített intézkedési terv és egyéb dokumentum az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység által kerül továbbításra az ellenőrző szerv részére.
344.4. Az ellenőrzésekkel kapcsolatos dokumentumok ELLI-ben történő rögzítéséről és a határidők nyomon követéséről az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység gondoskodik.
344.5. Ha az ellenőrző szerv a megbízólevél átvételét kéri, annak aláírására az ellenőrzött szerv vezetője vagy az általa kijelölt személy jogosult, aki a megbízólevél másolatát haladéktalanul megküldi az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére. A megbízólevelet - valamennyi érintett számára történő elérhetőség érdekében - fel kell tölteni az ELLI-be.
344.6. Az értesítő levél beérkezését követően az ellenőrző szerv által kért adatokat és dokumentumokat az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység küldi ki az ellenőrzést végző szervezet részére az érintett szervezeti egység elektronikus jóváhagyása birtokában. A határidő betartása érdekében az érintett szervezeti egységek, illetve irányító hatóságok a kért adatszolgáltatást a határidő lejárta előtt legalább egy nappal kötelesek megküldeni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére.
344.7. A helyszíni ellenőrzések időpont- és témaegyeztetését - az EUTAF mintavételes ellenőrzéseinek kivételével - az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység koordinálja. A helyszíni ellenőrzések során az ellenőrök bármilyen, a vizsgálathoz kapcsolódó dokumentumba, nyilvántartásba betekinthetnek, arról másolatot, kivonatot készíthetnek. A helyszíni ellenőrzések során ezen másolatok és kivonatok hivatalos átadás-átvételi nyilatkozattal adhatók át. A nyilatkozatot, valamint az átadott dokumentumok listáját elektronikusan (szkennelve) meg kell küldeni - az EUTAF mintavételes ellenőrzéseinek kivételével - az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére. Az ellenőrzések során a támogatói oldal tekintetében a kontrollt az érintett irányító hatóság gyakorolja.
345.1. Az ellenőrző szerv a vizsgálatról készített anyagot (a továbbiakban: jelentéstervezet) észrevételezés céljából megküldi az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére.
345.2. Ha az ellenőrző szerv a 345.1. pont szerinti jelentéstervezetet kizárólag az irányító hatóságnak küldi meg, akkor az irányító hatóság a kézhezvételt követően haladéktalanul köteles a jelentéstervezet másolatát eljuttatni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére.
345.3. Az érintett szervezeti egységek kötelesek az ELLI-ben szereplő határidőig elkészíteni a jelentéstervezetre vonatkozó észrevételeiket és megküldeni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére hivatalos úton és elektronikus levél útján szerkeszthető formában.
345.4. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység feladata az észrevétel megküldése az ellenőrző szerv részére. Ha több irányító hatóság érintett, akkor az összesített észrevételt az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység készíti el. Ha az irányító hatóság vagy irányító hatóságok mellett az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter vagy az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium más szervezeti egysége is érintett az észrevételezésben, akkor az összesített észrevételt az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység készíti el és küldi meg az ellenőrző szerv számára. Az egyes érintett szervezeti egységek észrevételeit a koordinációs egység megőrzi. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység egyeztetést kezdeményez az észrevételek összehangolása érdekében abban az esetben, ha az érintettek észrevétele ellentétes tartalmú.
346.1. Ha az ellenőrző szerv intézkedési terv készítését írja elő, az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység az irányító hatóságot és egyéb szervezeti egységet, érintő javaslatokat az ELLI intézkedési terv táblázatában rögzíti a jelentés beérkezését követően haladéktalanul. Legkésőbb a jogszabályokban meghatározott határidő lejárta előtt három nappal az érintett szervezeti egységek, irányító hatóságok, kötelesek az ELLI-ben rögzíteni az egyes javaslatokhoz tartozó intézkedéseket és azok elvégzésére vállalt határidőket, valamint a végrehajtás felelősét, majd erről értesítést küldeni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére. Az intézkedési terv - ha a jogszabály úgy rendelkezik - megküldésre kerül az ellenőrző szerv részére az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység által oly módon, hogy az irányító hatóságok intézkedési terveit külön dokumentumként csatolja.
346.2. Az érintett szervezeti egység, illetve az irányító hatóság vezetője felelős az intézkedési tervekben vállalt feladatok határidőre történő végrehajtásáért.
Intézkedések nyomon követése hazai ellenőrző szerv által végzett külső ellenőrzés esetén
347. Az intézkedési tervek teljesülésének nyomon követésével összefüggésben az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter ellenőrzés koordinációs egységének vezetésével és az érintett szervezeti egységek részvételével évente, az EUTAF felé történő éves beszámolást megelőzően legalább harminc nappal intézményrendszeri munkacsoportot lehet összehívni. A munkacsoport ülését megelőzően (legalább tizenöt nappal) az érintett szervezeti egységek részére meg kell küldeni az aktuális intézkedési tervek listáját a felkészülés érdekében. Az egyeztető lapot az érintett szervezeti egységeknek a megbeszélést öt nappal megelőzően a koordinációs egység részére kell visszaküldeniük. A koordinációs egység dönt az intézkedési terv ELLI-ben történő elfogadásáról. Amennyiben az intézkedés végrehajtása felső vezetői döntést igényel, a koordinációs egység gondoskodik az illetékes vezetőnek történő továbbításáról. A munkacsoport feladata valamennyi külső ellenőrző szerv jelentése alapján végrehajtandó intézkedés teljesítésének nyomon követése, valamint a teljesítést akadályozó tényezők feltárása és kezelése. A munkacsoport üléséről a koordinációs egység emlékeztetőt készít az aktuális feladatok és határidők rögzítésével, melyek nyomon követéséről gondoskodik.
Intézkedési tervek teljesüléséről szóló beszámolók hazai ellenőrző szerv által végzett külső ellenőrzés esetén
348.1. Az ellenőrző szervek által az intézkedési tervben előírt feladatok időarányos teljesítéséről szóló beszámoló elkészítését az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység felügyeli és koordinálja a jogszabályokban meghatározott határidők betartására figyelemmel. A közreműködő szervezet intézkedési tervének teljesülése tekintetében a kontrollt az érintett irányító hatóság gyakorolja.
348.2. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység az ELLI-ben vezetett nyilvántartás alapján a külön jogszabályokban meghatározott módon és időszakokban köteles megküldeni az érintett szervezeti egységek részére a beszámoló alapját képező ellenőrzések listáját.
348.3. Az irányító hatóságok és az egyes szervezeti egységek egy eredeti példányban, vezetői aláírással, az elkészítést követően haladéktalanul kötelesek megküldeni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére az ELLI-ben készített és onnan kinyomtatott előrehaladási jelentéseket.
348.4. A teljesítés módját minden esetben rögzíteni kell a megjegyzés rovatban az alátámasztó anyagok megjelölésével együtt. Ha az intézkedés nem vagy csak részben teljesült a vállalt határidőig, akkor a javaslat felelősének új határidőt kell megjelölni, valamint a megjegyzés rovatban rögzíteni kell a teljesítés elmaradásának okát és a határidő módosítására vonatkozó kérést. Az intézkedési terv időarányos teljesüléséről készült beszámoló valóságtartalmáért, az alátámasztó anyagok megfelelőségéért a szervezeti egység, illetve az irányító hatóság vezetője felelős.
348.5. Az egyes szervezeti egységek, illetve irányító hatóságok beszámolóit az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység archiválja, és azok alapján elkészíti az ellenőrző szerv részére kiküldendő összesített beszámolót és gondoskodik határidőben történő kiküldéséről.
Külső ellenőrzés nem hazai ellenőrző szerv által
349.1. Az egységes adatszolgáltatás és az ellenőrzések hatékony nyomon követése érdekében az ellenőrző szervekkel az ellenőrzés teljes időtartama alatt a kapcsolattartás, az adatszolgáltatás és az egyeztetés az ellenőrzések koordinációjáért felelős egységen keresztül történik az ellenőrzésben érintett irányító hatóságok és egyéb szervezeti egységek bevonásával kivéve, ha az EUTAF az ellenőrzött szerv. Az ellenőrzések során az ellenőrző szervvel történő hivatalos kapcsolattartás az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység feladata.
349.2. Az ellenőrző szerv által az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter részére megküldött értesítő levelet, jelentéstervezetet, jelentést és egyéb dokumentumot az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység haladéktalanul továbbítja az érintett irányító hatóságok és az igazoló hatóság, valamint egyéb szervezeti egységek részére.
349.3. Ha az ellenőrző szerv a 349.2 pont szerinti dokumentumot közvetlenül az irányító hatóságnak vagy más szervezeti egységnek küldi meg, az átvevő a kézhezvételt követően haladéktalanul köteles a dokumentum másolatát eljuttatni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egysége részére.
349.4. Az ellenőrzés megkezdéséről szóló értesítő levél beérkezését követően az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység haladéktalanul köteles tájékoztatni az államháztartásért felelős minisztert, az EUTAF-ot, valamint az Igazoló Hatóságot az ellenőrzés megindításáról.
349.5. A kedvezményezettek adatainak ismeretében az irányító hatóság a kedvezményezetteket hivatalos úton haladéktalanul értesíti.
349.6. Az irányító hatóságok és más szervezeti egységek által készített dokumentum, adatszolgáltatás, a jelentéstervezetre tett észrevétel, a jelentés alapján készített intézkedési terv és egyéb dokumentum az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység által kerül továbbításra az ellenőrző szerv részére.
350.1. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység az érintett szervezeti egységek - szükség esetén az államháztartásért felelős miniszter, az EUTAF, valamint az igazoló hatóság - meghívásával az ellenőrzésre való felkészülést segítő előkészítő munkacsoportot szervezhet a 349.2. és 349.3. pont szerinti értesítő levél kiküldését követően. A munkacsoport összehívását az érintett szervezeti egységek is kezdeményezhetik az ellenőrzések koordinációjáért felelős egységnél.
350.2. Az ellenőrző szerv felé az ellenőrzés során adatszolgáltatási kötelezettsége az irányító hatóságnak és az érintett szervezeti egységeknek van, azonban az adatszolgáltatás koordinációját az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység látja el. A projektszintű adatszolgáltatást az irányító hatóság készíti elő. A nem irányítóhatóság-specifikus és rendszerjellegű adatok szolgáltatása során az irányító hatóság és az érintett szervezeti egységek kötelesek az ellenőrzések koordinációjáért felelős egységgel egyeztetni. Az adatszolgáltatás határidőben történő előállításában az érintett szervezeti egységek kötelesek együttműködni.
350.3. Az adatszolgáltatás az ellenőrző szervvel egyeztetett módon történik.
350.4. Ha az ellenőrzés során az EUTAF az ellenőrzött fél, az adatszolgáltatást részére az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység juttatja el a megadott határidőig.
350.5. A 350.2-350.5. pontban szabályozott adatszolgáltatási eljárásrend alkalmazandó valamennyi ellenőrző szerv adatszolgáltatási igénye vonatkozásában függetlenül attól, hogy konkrét ellenőrzéshez vagy egy későbbi ellenőrzés előkészítéséhez kapcsolódik.
351.1. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység az előkészítő munkacsoport ülésein meghatározottak szerint koordinálja az ellenőrzésre való felkészülést. Az irányító hatóság felelőssége, hogy a projekt megvalósulásának helyszínén, illetve a kedvezményezetti dokumentumok őrzésének helyszínén az ellenőrzés fókuszának megfelelően a vonatkozó dokumentációt áttekintse és a kedvezményezettet teljes körűen felkészítse az ellenőrzésre.
351.2. Az ellenőrzésre történő felkészülésben szükség esetén részt vesz az ellenőrzés tárgyától függően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter szakmailag felelős egyéb szervezeti egysége.
351.3. A felkészülést követően szükség esetén munkacsoportülést lehet összehívni az érintett szervezeti egységek részvételével. Az előkészítő munkacsoportülésen az irányító hatóság beszámol az adatszolgáltatásról, a felkészülés eredményéről, a felmerült kockázatokról és a kockázatok kezelésére tett intézkedésekről, valamint rögzítésre kerül az ellenőrzés menete, a résztvevők és a felelősök személye és a hátralévő további feladat.
352.1. A helyszíni ellenőrzéshez kapcsolódóan az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység nyitó és záró egyeztetést szervez, valamint koordinálja a helyszíni ellenőrzések lebonyolítását, kivéve, ha az EUTAF az ellenőrzött szervezet. A nyitó és záró egyeztetésre az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység köteles meghívni az államháztartásért felelős minisztert, az Igazoló Hatóságot, az EUTAF-ot, az érintett irányító hatóság és egyéb szervezeti egység képviselőit.
352.2. A helyszíni ellenőrzésen az irányító hatóság és az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység képviselője részt vesz. Az ellenőrzésen az ellenőrzés tárgyától függően az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium, továbbá a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium szakmailag érintett szervezeti egységének munkatársa is szükség szerint részt vesz.
352.3. A helyszínen kért adatszolgáltatás biztosításáról az ellenőrzött (kedvezményezett, irányító hatóság) köteles gondoskodni, az átadott dokumentumokról az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység másolatot kap.
353.1. A jelentéstervezetet beérkezését követően az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység haladéktalanul megküldi azt elektronikus úton az irányító hatóság és az egyéb érintett szervezeti egységek részére. A jelentéstervezet kézhezvételét követően hét napon belül az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység gondoskodik a jelentéstervezet megküldéséről az államháztartásért felelős miniszter, az Igazoló Hatóság, az EUTAF részére hivatalos úton (papíralapon vagy CD-n, feljegyzés kíséretében), kivéve, ha az EUTAF az ellenőrzött szervezet.
353.2. Az irányító hatóság részére a jelentéstervezetnek kizárólag a rá vonatkozó része kerül megküldésre papíralapon, egyidejűleg fel kell hívni az irányító hatóság figyelmét, hogy a kedvezményezett részére is kizárólag a jelentéstervezet rá vonatkozó része kerülhet továbbításra.
354.1. Az angol - de legkésőbb a hivatalos magyar - nyelvű jelentéstervezet megküldésétől számított 7 munkanapon belül az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység összehívja az egységes tagállami válasz kialakítása céljából az audit munkacsoportot (a továbbiakban: tagállami audit munkacsoport), amelyhez munkacsoport tag és póttag delegálását kell kérni az értesítő levélben annak érdekében, hogy a tagállami észrevételek határidőben megküldésre kerüljenek.
354.2. A tagállami audit munkacsoportba delegált tagok és póttagok a delegálással egyidejűleg kötelesek eljuttatni a titoktartási nyilatkozatukat az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére. A tagállami audit munkacsoportba az irányító hatóság, az államháztartásért felelős miniszter, az EUTAF és az Igazoló Hatóság is tagot delegál. A kedvezményezett meghívásáról a tagállami audit munkacsoport dönt. A tagállami audit munkacsoport megszervezése során figyelembe kell venni, hogy a kedvezményezett kizárólag az őt érintő témakörök megvitatásában vegyen részt. A munkacsoport a tevékenységét végezheti az ülésen való személyes részvétellel, vagy elektronikus kapcsolattartással. A választott módszerről - a megállapítások tárgyát és összetettségét figyelembe véve - az ellenőrzések koordinációjáért felelős szervezeti egység vezetője dönt.
354.3. A tagállami audit munkacsoporton belül a dokumentumáramlás elektronikusan történik.
355.1. A tagállami audit munkacsoport felelős a tagállami válasz meghatározott feladatok és ütemezés szerinti elkészítéséért.
355.2. Az irányító hatóság és a vizsgált területért felelős szervezeti egység az elkészült választervezetet legalább tizennégy nappal a válasz megküldésére adott hivatalos határidőt megelőzően köteles megküldeni az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység részére, amely azt a tagállami audit munkacsoport elé terjeszti egyeztetésre.
355.3. A választervezetben szereplő tagállami álláspont - a válasz megküldésére adott hivatalos határidőt megelőzően - a tagállami audit munkacsoport tagjaival egyeztetésre kerül.
355.4. Az ellenőrző szerv részére a jelentéstervezetre vonatkozó választ az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter küldi meg, kivéve, ha az ellenőrzött az EUTAF. Ha az EUTAF az ellenőrzött, akkor a választervezetet az ellenőrzöttnek küldi meg az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység.
356.1. Az angol és a magyar nyelvű végleges jelentés beérkezését követő hét napon belül az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység gondosodik a jelentés 353.1. pontban meghatározottak szerinti továbbításáról.
356.2. Ha a végleges jelentésben az ellenőrző szerv intézkedési terv vagy beszámoló készítését kéri, akkor az irányító hatóság és az érintett szervezeti egységek kötelesek gondoskodni az intézkedési terv, illetve beszámoló határidőben történő elkészítéséről, kivéve, ha az EUTAF az ellenőrzött, amely esetben az EUTAF-ra vonatkozó megállapításokra vonatkozó intézkedési terv elkészítése az EUTAF feladata, az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység pedig gondoskodik a nem az EUTAF-ra vonatkozó megállapítások intézkedési tervének EUTAF részére történő megküldéséről.
356.3. Szükség esetén az intézkedési terv vagy beszámoló elkészítéséhez belső-, illetve tagállami audit munkacsoport hívható össze. Az irányító hatóság és az érintett szervezeti egységek által jóváhagyott dokumentumot - több irányító hatóság érintettsége esetén azok összesítését követően - az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység küldi meg az ellenőrző szerv részére, kivéve, ha az EUTAF az ellenőrzött.
356.4. Ha az EUTAF az ellenőrzött, akkor az intézkedési tervet vagy beszámolót részére küldi meg az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység.
357.1. Az audit lezárását követően az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység az ellenőrzés dokumentumait rögzíti az ELLI-ben.
357.2.
358. Ha az ellenőrző szerv ellenőrzése esetén a tagállam személyes meghallgatást kezdeményez, az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter vagy az általa kijelölt személy irányítja a vitarendezési eljárásra történő felkészülést és annak nyomon követését, továbbá döntést hoz a személyes meghallgatáson résztvevő delegáció összetételéről és a tárgyalási mandátumról.
359.1-359.6.
Az OLAF vizsgálat
360.1. Az OLAF által végzett vizsgálat átfogó nyomon követése érdekében a kapcsolattartás, az adatszolgáltatás és az egyeztetés az ellenőrzések koordinációjáért felelős egységen keresztül történik az ellenőrzésben érintett irányító hatóságok és egyéb szervezeti egységek bevonásával. A vizsgálatok során az OLAF-fal történő hivatalos kapcsolattartás az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység feladata. Az OLAF a vizsgálatok során a Nemzeti Adó- és Vámhivatal OLAF Koordinációs Irodán (továbbiakban: OLAF KI) keresztül tartja a kapcsolatot az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység vezetőjével.
360.2. A vizsgálat megkezdéséről szóló, bizalmasan kezelendő értesítő levelet az OLAF KI az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység vezetőjének küldi meg, amely az értesítés kézhezvételéről az OLAF vizsgálattal érintett irányító hatóság vezetőjét haladéktalanul értesíti elektronikus úton.
360.3. Az irányító hatóság köteles gondoskodni az érintett közreműködő szervezet és az alapok alapját végrehajtó szervezet értesítéséről, felhívva a figyelmet az értesítésben szereplő adatok, információk bizalmas kezelésére.
360.4. A vizsgálat jellegétől és tárgyától függően az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység munkacsoportot szervezhet, amelyre meghívja az értesítésben szereplő szervezeti egységek képviselőit, valamint - szükség szerint - az OLAF KI képviselőit.
360.5. Az indító munkacsoportülésen az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység tájékoztatást ad a vizsgálat tárgyával kapcsolatban, valamint meghatározásra kerülnek a vizsgálattal összefüggésben elvégzendő feladatok a határidők rögzítésével. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység nyomon követi a feladatok végrehajtását.
361.1. Az OLAF KI kérésére nyújtott adatszolgáltatást az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység koordinálja. A projektszintű adatszolgáltatásról az irányító hatóság a közreműködő szervezettel együttműködve köteles határidőben gondoskodni.
361.2. A nem irányítóhatóság-specifikus és rendszerjellegű adatok szolgáltatása az érintett szervezeti egységek bevonásával történik. Az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység a munkacsoport tagjait bevonhatja az egyeztetésbe.
361.3. Az irányító hatóság által összeállított adatszolgáltatást - több irányító hatóság érintettsége esetén azok összesítését követően - az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység küldi meg az OLAF KI részére az érintett szervezeti egység vezetőjének átadás-átvételi nyilatkozata vagy - indokolt esetben - elektronikus jóváhagyása birtokában.
361.4. Amennyiben az OLAF helyszíni ellenőrzést folytat le vizsgálata keretében, erről az OLAF KI tájékoztatást küld az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter ellenőrzések koordinációjáért felelős egysége részére, emellett szükség esetén értesíti az ellenőrzötteket, például kedvezményezetteket, szállítókat, alvállalkozókat.
361.5. A helyszíni vizsgálat során az irányító hatóság és az ellenőrzések koordinációjáért felelős egység megfigyelőként részt vesz. A helyszíni vizsgálaton az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium, továbbá a közbeszerzésekért felelős miniszter által vezetett minisztérium szakmailag érintett szervezeti egységének munkatársa is szükség szerint részt vesz.
XVII. FEJEZET
A TÁMOGATÁSOK LEBONYOLÍTÁSÁBAN RÉSZT VEVŐ SZERVEZETEK ÉS A KEDVEZMÉNYEZETTEK ELLENŐRZÉSE
Az ellenőrzésekért felelős egység feladatai
362. Az ellenőrzésekért felelős egység tevékenysége során megállapításokat, következtetéseket és javaslatokat fogalmaz meg a program megvalósítás kockázatai, illetve a hiányosságok megszüntetése, kiküszöbölése vagy csökkentése, a szabálytalanságok megelőzése, illetve feltárása érdekében. Az ellenőrzésekért felelős egység szakmai támogatást nyújt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár részére.
Az ellenőr jogai és kötelezettségei
363. Az ellenőrzésekért felelős egység ellenőre jogosult:
a) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység helyiségeibe belépni, figyelemmel az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység biztonsági előírásaira, munkarendjére,
b) az ellenőrzött szervnél, illetve szervezeti egységnél az ellenőrzés tárgyához kapcsolódó, minősített adatot, üzleti és gazdasági titkot tartalmazó iratokba, a közszolgálati és munkaügyi alapnyilvántartásba és más dokumentumokba, valamint elektronikus adathordozón tárolt adatokba betekinteni a külön jogszabályokban meghatározott adatvédelmi és minősített adatok védelmére vonatkozó előírások betartásával, azokról másolatot, kivonatot, illetve tanúsítványt készíttetni, indokolt esetben az eredeti dokumentumokat másolat hátrahagyása mellett jegyzőkönyvben rögzítetten átvenni, illetve visszaadni,
c) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjétől és bármely alkalmazottjától írásban vagy szóban információt kérni,
d) az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység működésével és gazdálkodásával összefüggő kérdésekben információt kérni más szervektől,
e) a vizsgálatba szakértő bevonását kezdeményezni.
364. Az ellenőrzésekért felelős egység ellenőre köteles:
a) ellenőrzési tevékenysége során az ellenőrzési programban foglaltakat végrehajtani,
b) tevékenységének megkezdéséről az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjét tájékoztatni, és megbízólevelét bemutatni,
c) az objektív véleménye kialakításához elengedhetetlen dokumentumokat és körülményeket megvizsgálni,
d) megállapításait, következtetéseit és javaslatait tárgyszerűen, a valóságnak megfelelően írásba foglalni, és azokat elegendő és megfelelő bizonyítékkal alátámasztani,
e) ha az ellenőrzés során büntető-, szabálysértési, kártérítési, illetve fegyelmi eljárás megindítására okot adó cselekmény, mulasztás vagy hiányosság gyanúja merül fel, haladéktalanul jelentést tenni az ellenőrzésekért felelős egység vezetőjének,
f) az ellenőrzési jelentés tervezetet az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjével egyeztetni, ellenőrzési jelentést készíteni,
g) ellenőrzési megbízatásával kapcsolatban vagy személyére nézve összeférhetetlenségi ok tudomására jutásáról haladéktalanul jelentést tenni az ellenőrzésekért felelős egység vezetőjének, amelynek elmulasztásáért vagy késedelmes teljesítéséért fegyelmi felelősséggel tartozik,
h) az eredeti dokumentumokat az ellenőrzés lezárásakor hiánytalanul visszaszolgáltatni,
i) az ellenőrzött szervnél, illetve szervezeti egységnél, illetve annak részegységeiben a biztonsági szabályokat és a munkarendet figyelembe venni,
j) a tudomására jutott minősített adatot, üzleti és gazdasági titkot megőrizni,
k) az ellenőrzési tevékenységet megfelelően dokumentálni, az ellenőrzés során készített iratokat és iratmásolatokat - az adatvédelmi és a minősített adatok védelmére vonatkozó előírások betartásával - az ellenőrzés dokumentációjához csatolni.
Az ellenőrzött jogai és kötelezettségei
365. Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője és alkalmazottai jogosultak:
a) az ellenőr személyazonosságának bizonyítására alkalmas okiratot, illetve megbízólevelének bemutatását kérni, ennek hiányában az együttműködést megtagadni,
b) az ellenőrzés megállapításait megismerni, azokra észrevételeket tenni, és az észrevételekre választ kapni.
366. Az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetője és alkalmazottai kötelesek:
a) az ellenőrzés végrehajtását elősegíteni, együttműködni,
b) az ellenőr részére szóban vagy írásban a kért tájékoztatást, felvilágosítást, nyilatkozatot megadni, a dokumentációkba a betekintést biztosítani, kérés esetén az eredeti dokumentumokat - másolat és jegyzőkönyv ellenében - az ellenőrnek a megadott határidőre átadni,
c) a saját hatáskörébe tartozóan az ellenőrzés megállapításai és javaslatai alapján a végrehajtásért felelősöket és a végrehajtás határidejét feltüntető intézkedési tervet készíteni, az intézkedéseket a megadott határidőig végrehajtani, arról az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkárt és az ellenőrzésekért felelős egység vezetőjét tájékoztatni,
d) az ellenőrök számára megfelelő munkakörülményeket biztosítani.
Az ellenőrzések tervezése, lefolytatása, az intézkedések nyomon követése
367.1. Az ellenőrzésekért felelős egység vezetője - a soron kívüli ellenőrzések figyelembevételével - összeállítja az éves ellenőrzési tervet. Az ellenőrzésekért felelős egység az éves ellenőrzési tervet a tárgyévet megelőző év november 30-ig jóváhagyásra megküldi az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár részére. Az éves ellenőrzési terv az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár egyetértésével módosítható.
367.2. Az ellenőrzésekért felelős egység
a) elvégzi az éves ellenőrzési tervben szereplő és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár által soron kívül elrendelt ellenőrzéseket,
b) gondoskodik a megbízóleveleknek az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár általi aláírásáról, ezáltal a vizsgálatvezető és az ellenőrzéseket lefolytató ellenőrök kijelöléséről,
c) gondoskodik az ellenőrzési program elkészítéséről,
d) az ellenőrzés megkezdéséről szóban vagy írásban értesíti az ellenőrzött szerv vagy szervezeti egység vezetőjét,
e) a helyszíni ellenőrzést, annak megkezdése előtt legalább két nappal, szóban vagy írásban bejelenti az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének,
f) a lefolytatott vizsgálat tapasztalatai alapján a megállapításait, következtetéseit és javaslatait tartalmazó ellenőrzési jelentést készít,
g) az ellenőrzés alapján készült jelentés tervezetét, illetve annak kivonatát egyeztetés céljából megküldi az ellenőrzött szerv, illetve szervezeti egység vezetőjének, továbbá annak, akire vonatkozóan a jelentéstervezet megállapítást vagy javaslatot tartalmaz, amely szervek az észrevételeiket a jelentéstervezet kézhezvételétől számított nyolc napon belül kötelesek megküldeni az ellenőrzésekért felelős egység vezetőjének,
h) indokolt esetben a jelentéstervezet észrevételezésére rendelkezésre álló határidőt nyolc nappal meghosszabbíthatja,
i) egyeztető megbeszélést tart, bármelyik fél kezdeményezésére.
367.3. A jelentéstervezetre beérkező észrevétel elfogadásáról vagy elutasításáról a vizsgálatvezető dönt és az ellenőrzési jelentés mellékleteként az érintetteknek írásbeli tájékoztatást ad, amelyben indokolja az el nem fogadott észrevételeket.
367.4. Az elfogadott észrevételeket a vizsgálatvezető átvezeti az ellenőrzési jelentéstervezeten. Indokolt esetben az ellenőrzésekért felelős egység vezetője az észrevételek átvezetése után a jelentéstervezetet az érintetteknek ismételten megküldheti visszamutatás céljából öt napos határidővel.
367.5. Az ellenőrzésekért felelős egység vezetője, ha az ellenőrzésre vonatkozó elrendelés úgy rendelkezik, egyeztetés mellőzésével, szóban beszámol az ellenőrzés eredményeiről az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkárnak és átadja a végleges jelentés egy példányát.
367.6. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár a lezárt ellenőrzési jelentést vagy annak kivonatát megküldi az ellenőrzött szerv vezetőjének, illetve annak, akire vonatkozóan megállapítást vagy javaslatot tartalmaz, és szükség esetén felkéri az intézkedési terv elkészítésére.
367.7. Az intézkedési terv elkészítéséért, végrehajtásáért és a megtett intézkedésekről történő beszámolásért az ellenőrzött, valamint a javaslattal érintett szerv, illetve szervezeti egység vezetője felelős. A határidők és a végrehajtásért felelős személyek megjelölésével kiegészített intézkedési tervet a lezárt ellenőrzési jelentés kézhezvételétől számított nyolc napon belül kell elkészíteni és megküldeni az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár részére.
367.8. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár - az ellenőrzésekért felelős egység vezetője véleményének kikérésével - dönt az ellenőrzött által elkészített intézkedési terv jóváhagyásáról.
367.9. Az ellenőrzésekért felelős egység nyomon követi az intézkedési tervek megvalósulását.
367.10. Az ellenőrzésekért felelős egység nyilvántartást vezet az elvégzett ellenőrzésekről és gondoskodik az ellenőrzési dokumentumok megőrzéséről.
Szervezeti függetlenségre vonatkozó szabályok
368.1. Az ellenőrzésekért felelős egység tevékenységét az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkárnak alárendelve végzi, jelentéseit közvetlenül neki küldi meg.
368.2. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztériumban működő fejlesztéspolitikai jogi ügyekért felelős helyettes államtitkár biztosítja az ellenőrök funkcionális függetlenségét, különösen a következők tekintetében:
a) az éves ellenőrzési terv kidolgozása,
b) az ellenőrzési program elkészítése és végrehajtása,
c) az ellenőrzési módszerek kiválasztása,
d) a következtetések és ajánlások kidolgozása, ellenőrzési jelentés elkészítése.
XVIII. FEJEZET
MONITORING ÉS ÉRTÉKELÉS
369. E fejezet alkalmazásában referenciaérték: olyan tulajdonság, amely rögzíti, hogy milyen alsó és felső határok között fogadható el az indikátor vagy szakpolitikai mutató értéke.
Monitoring és Értékelési Munkacsoport
370.1. A Monitoring és Értékelési Munkacsoport (a továbbiakban: MÉMCS) célja a 10. § 11. és 15. pontjában foglalt feladatok eredményes végrehajtásának biztosítása.
370.2. A MÉMCS állandó tagja az Irányító Hatóságok és az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter monitoring és értékelési tevékenységért felelős egységének munkatársai, és a monitoring és információs rendszer üzemeltetője, eseti jelleggel az Irányító Hatóságok felhívások összeállításáért felelős munkatársai, a szakpolitikai felelős monitoring tevékenységért felelős egységeinek munkatársai. A MÉMCS állandó meghívottja a Központi Statisztikai Hivatal képviselője.
370.3. A MÉMCS vezetője az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter monitoring és értékelési tevékenységéért felelős egységének vezetője, vagy az általa delegált személy.
370.4. A MÉMCS a 370.1. pont végrehajtása érdekében:
a) koordinálja a jelentéstételekkel kapcsolatos feladatokat,
b) közreműködik a közösségi jogszabályok, végrehajtási aktusok, iránymutatások értelmezésében,
c) módszertani támogatást ad a horizontális követelmények megvalósításához, folyamatosan tájékoztatja az irányító hatóságokat a több programot érintő, monitoring és értékelés témájú jogszabályváltozásokról, új jogszabályokról,
d) figyelemmel kíséri a monitoring és információs rendszerben létrehozott indikátorokat, szakpolitikai mutatókat és horizontális követelményeket,
e) tájékoztatja az irányító hatóságokat a fejlesztéspolitikát érintő, várhatóan több irányító hatóság által is alkalmazható szakpolitikai mutatókról,
f) figyelemmel kíséri a programok felhívásainak ex-ante értékelési tevékenységét,
g) módszertani segítséget nyújt az irányító hatóságok számára a programok értékelési terveinek elkészítéséhez,
h) tájékoztatást nyújt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által végzett értékelések ütemezéséről, témájáról, következtetéseiről, megállapításairól, javaslatairól,
i) tájékoztatja az értékelések megállapításainak, következtetéseinek, javaslatainak megfelelő érintett (vezetői) szinte(ke)t az értékelő jelentés tartalmáról.
370.5. A MÉMCS legalább negyedévente ülésezik.
Az indikátorok és szakpolitikai mutatók létrehozásában közreműködők és feladataik
371.1. Az indikátorok monitoring és információs rendszerben történő létrehozásáért az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a felelős, együttműködve az érintett irányító hatósággal.
371.2. A szakpolitikai mutatók monitoring és információs rendszerben történő létrehozásáért az irányító hatóság felelős, együttműködve a többi érintett irányító hatósággal, tekintettel az 1. melléklet 372.5. pontjában megfogalmazott elvárásra.
371.3. A 371.1. és a 371.2. pont tekintetében felelős alatt az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter, vagy az irányító hatóság által a Monitoring és Értékelési Munkacsoportba delegált tagot kell érteni.
371.4. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter a 49. § szerint véleményezi a felhívásban szerepeltetni tervezett indikátorokat és horizontális követelményeket, valamint erről tájékoztatja az irányító hatóságot.
371.5. Az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter az indikátorok minőségbiztosítása keretében a 372.1-372.6. pontban foglaltak teljesülését ellenőrzi.
Az indikátorok és szakpolitikai mutatók létrehozására vonatkozó szabályok
372.1. Az indikátor, illetve szakpolitikai mutató esetében referenciaértéket kell megadni.
372.2. A technikai segítségnyújtás felhívásai és az előkészítési célú felhívások kivételével a felhívásnak legalább egy, a programba foglalt indikátort kell tartalmaznia.
372.3. A felhívásnak tartalmaznia kell az adott felhívás esetében releváns közös indikátorokat.
372.4. A felhívás csak az előrehaladás méréséhez feltétlenül szükséges és indokolt számú indikátort tartalmazza.
372.5. Törekedni kell arra, hogy az azonos tartalmú szakpolitikai intézkedések azonos szakpolitikai mutatóval kerüljenek mérésre.
372.6. A monitoring és információs rendszerben az indikátorok és a szakpolitikai mutatók elkülönített kategóriaként jelennek meg. Indikátor és szakpolitikai mutató nem feleltethető meg egymásnak.
XIX. FEJEZET
AZ EURÓPAI UNIÓS TÁMOGATÁSBÓL FINANSZÍROZOTT KÖZBESZERZÉSI ELJÁRÁSOK ELLENŐRZÉSÉNEK SAJÁTOS SZABÁLYAI
373.1. Ha a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett e rendeletben és a jelen rendeletben foglaltaknak nem, vagy nem teljes körűen tesz eleget, kötelezettségeit nem vagy nem megfelelően teljesíti, felelőssége e rendeletben meghatározott szabálytalansági eljárás keretében kerül megállapításra. Pénzügyi eszköz esetén e fejezetet a 94/C. §-nak megfelelően kell alkalmazni.
373.2. A szabálytalansági eljárás eredménye alapján a támogatás egy része vagy akár egésze visszavonható.
373.3. Az irányító hatóságnak, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszternek a közbeszerzési eljárás dokumentációja megküldésével egyidejűleg különösen a következő információkat kell bekérnie a támogatást igénylőtől, illetve a kedvezményezettől a monitoring és információs rendszeren keresztül:
a) a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett neve, székhelye (címe),
b) az ajánlatkérő neve, székhelye (címe), ha nem a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az ajánlatkérő,
c) a kapcsolattartóként kijelölt személy neve és elérhetősége (levelezési cím, telefon, fax, e- mail),
d) - ha rendelkezésre áll - a projekt azonosító száma,
e) az adott közbeszerzési eljárásnak a Kbt. 19. § (3) bekezdésének alkalmazása nélkül számított becsült értéke, az eljárás Kbt. 19. § (3) bekezdésének alkalmazásával számított becsült értéke,
f) a beszerzés tárgya (építési beruházás, építési koncesszió, árubeszerzés, szolgáltatás megrendelése, szolgáltatási koncesszió),
g) a szerződéshez rendelt elnevezés,
h) a Kbt. 19. § (2)-(3) bekezdésében foglalt kötelezettség vizsgálatáról szóló dokumentumok,
i) egyéb, a szabályosság elbírálásához szükséges dokumentumok (pl. megjelent hirdetmények, kizárólagos jogokra történő hivatkozás esetén a kizárólagos jogot alapító szerződések vagy egyéb dokumentumok, hirdetmény közzététele nélkül induló eljárások esetén a Közbeszerzési Hatóság részére küldendő vagy küldött levél tervezete, a részajánlat-tételi lehetőség biztosításának vizsgálatára vonatkozó dokumentum, közbeszerzési szabályzat, közbeszerzési terv, utólagos ellenőrzés esetén aláírt szerződés(ek), a jogorvoslati eljárás, illetve előzetes vitarendezés dokumentumai),
j) iratjegyzék,
k) adott esetben a kapcsolódó közbeszerzési eljárás monitoring és információs rendszer azonosítójának megjelölése.
373.4. A 373.3. pont c) alpontja szerinti kapcsolattartóként elsősorban a közbeszerzési dokumentumok összeállításáért felelős személyt kell megnevezni. Az ellenőrzés során az irányító hatóság, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszter a kapcsolattartó személyén keresztül tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet.
373.5. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett ellenőrzésre elsődlegesen szerkeszthető formátumban küldi meg a szövegtervezetet tartalmazó dokumentumokat. A műszaki tartalom terveit, hatóságok által kiadott engedélyeket, az egyes közbeszerzési eljárási cselekményekről felvett jegyzőkönyveket, és más a keletkezéskor aláírással ellátott dokumentumokat a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett szkennelt formátumban küldi meg ellenőrzésre.
373.6. Az irányító hatóság, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszter a 373.3. pontban példálózó jelleggel felsorolt dokumentumokon kívül további dokumentumok benyújtását is előírhatja.
Az uniós értékhatárokat el nem érő értékű, valamint az építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárások
374. Az irányító hatóság a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett által megküldött dokumentumokat az egységes működési kézikönyvvel, valamint a közbeszerzésekért felelős miniszter szakmai útmutatójával összhangban közbeszerzési-jogi, támogathatósági és elszámolhatósági, valamint műszaki szempontú utóellenőrzésnek veti alá a 98. § szerinti ellenőrzés során.
375.1. Az irányító hatóság elektronikus úton tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet arról, ha az utóellenőrzés elvégzéséhez hiánypótlás vagy a tényállás tisztázása szükséges. Az irányító hatóság a tájékoztatásban megjelöli
a) a hiánypótlás, tényállás tisztázásához szükséges dokumentumok körét,
b) a dokumentumok megküldésének - legfeljebb öt munkanapos - határidejét.
375.2. Az eljárás során nincs helye ugyanazon hiányt vagy hiányosságot érintő ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátásának. A hiánypótlás, tényállás tisztázás nem teljesítése, vagy hiányos teljesítése esetén az irányító hatóság a rendelkezésre álló dokumentumok alapján végzi el az ellenőrzést.
376.1. Az ellenőrzés eredményétől függően az irányító hatóság szabálytalansági eljárást folytat le a XXI. Fejezetében meghatározott szabályok szerint, illetve a Kbt. alapján jogorvoslati eljárást kezdeményez.
376.2. Az irányító hatóság köteles haladéktalanul értesíteni a közbeszerzésekért felelős minisztert a szabálytalansági eljárás megindításáról. A közbeszerzésekért felelős miniszter kérésére az irányító hatóság köteles teljes körűen adatot szolgáltatni a felkérést követő két munkanapon belül.
377.1. Ha a közbeszerzési eljárás tekintetében az irányító hatóság által elvégzendő utóellenőrzésre nem került sor, akkor a közbeszerzési eljárást az irányító hatóság utólagosan ellenőrzi le az ellenőrzés lefolytatásához szükséges valamennyi dokumentum kézhezvételét követő tizenöt munkanapon belül a 99. § szerinti ellenőrzés során.
377.2. Az utólagos ellenőrzés kapcsán a hiánypótlásra vagy tényállás tisztázásra a 375.1. és a 375.2. pont alkalmazandó.
Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás, valamint az építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárások
378. A hiánypótlás vagy tényállás tisztázás húsz munkanapot meghaladó késedelmes teljesítése esetén az irányító hatóság, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzést megszünteti [a 101. § (3) bekezdés alkalmazásával]. A hiánypótlás vagy tényállás tisztázás támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett nyilatkozata szerinti nem teljesítése, vagy hiányos teljesítése esetén az irányító hatóság, illetve a közbeszerzésekért felelős miniszter a rendelkezésre álló dokumentumok alapján végzi el az eljárás megindítására vonatkozó ellenőrzést.
379.
380. A közbeszerzésekért felelős miniszter az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványa tartalmazza legalább
a) az
aa) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú, az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben foglaltakra - támogatjuk.
ab) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú, az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben és a ....../...... számú, az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványban foglaltakra - támogatjuk.
ac) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben foglaltakra - nem támogatjuk.
ad) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben és a ....../...... számú tanúsítványban foglaltakra - nem támogatjuk.
ae) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben foglaltakra a következő feltételekkel támogatjuk.”, vagy
af) „A közbeszerzési eljárás megindítását a vizsgált dokumentumok alapján - figyelemmel a ....../...... számú az eljárás megindítására vonatkozó jelentésben és a ....../...... számú, az eljárás megindítására vonatkozó tanúsítványban foglaltakra - a következő feltételekkel támogatjuk.
szöveget,
b) azt, hogy a tanúsítvány e rendelet alapján a közbeszerzési eljárás eredménye szerint megkötendő szerződés európai uniós támogatásból történő finanszírozhatóságának biztosítása érdekében készült,
c) azt, hogy a tanúsítvány a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények feladásának, ellenőrzésének és közzétételének szabályairól, a hirdetmények mintáiról és egyes tartalmi elemeiről, valamint az éves statisztikai összegezésről szóló 44/2015. (XI. 2.) MvM rendelet 9. § (1) bekezdése szerinti tanúsítványnak felel meg, de nem zárja ki a hirdetményellenőrzés kérésének lehetőségét, és
d) a közbeszerzésekért felelős miniszter nyilatkozatát arról, hogy a tanúsítvány kiállítása az ajánlatkérő Kbt.-ben meghatározott felelősségét az eljárás szabályosságáért nem érinti.
381. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett köteles a monitoring és információs rendszerben rögzíteni, illetve az irányító hatóságnak és a közbeszerzésekért felelős miniszternek elektronikusan megküldeni az eljárást megindító végleges közbeszerzési dokumentumokat.
382.
383.1. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a közbeszerzésekért felelős minisztert, valamint az irányító hatóságot a végleges dokumentumokban történt esetleges változásokról. A dokumentumokban történt változás tekintetében, annak jelentősége, jellege és tartalma alapján az irányító hatóság és a közbeszerzésekért felelős miniszter mérlegeli az új ellenőrzés lefolytatásának szükségességét. Új ellenőrzés lefolytatásának szükségtelensége esetén a változtatást az irányító hatóság és a közbeszerzésekért felelős miniszter tudomásul veszi.
383.2. A közbeszerzésekért felelős miniszter a végleges dokumentumok megküldését követően - a jogorvoslati határidők figyelembevételével - jelzi az irányító hatóság felé e rendeletben foglalt szabálytalansági eljárás, illetve a Kbt. szerinti jogorvoslati eljárás lefolytatásának szükségességét.
384. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az eljárást megindító iratokat és az addig keletkezett valamennyi dokumentumot (különösen az előzetes vitarendezési kérelem és az arra adott válasz, kiegészítő tájékoztatás iránti kérdések és az arra adott válaszok, a részvételi/ajánlati/ajánlattételi határidő esetleges módosítása, a bíráló bizottsági tagok kijelölése, azok összeférhetetlenségi és titoktartási nyilatkozatai, helyszíni bejárásról, projektfejlesztésről, illetve konzultációról készült jegyzőkönyv, jelenléti ív, a dokumentumok Kbt. 41. § szerinti módon történő megküldésének igazolásai) megküldi a közbeszerzésekért felelős miniszter részére a monitoring és információs rendszeren keresztül a 105. § szerinti tájékoztatással egyidejűleg.
385.1. A közbeszerzésekért felelős miniszter az iratok beérkezését követően tájékoztatja a támogatást igénylőt, illetve a kedvezményezettet
a) a delegált megfigyelő személyéről és elérhetőségéről, valamint arról, hogy
b) a delegált megfigyelő az ellenőrzést személyesen vagy dokumentum alapon végzi.
385.2. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az eljárás során keletkezett iratokat folyamatosan küldi a monitoring és információs rendszeren keresztül - szükség esetén elektronikus úton - a delegált megfigyelőnek, különös tekintettel a részvételi, ajánlati vagy ajánlattételi felhívás módosítását tartalmazó hirdetményekre. A támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a megfigyelőt a közbeszerzési eljárás lefolytatása során valamennyi eljárási cselekményről haladéktalanul, folyamatosan, elektronikus úton tájékoztatja, illetve az eljárás során keletkezett dokumentumokat (különösen a 105. § szerinti tájékoztatást követően keletkezett, a 389. pont szerinti iratokat, a felvett jegyzőkönyveket, az egyes eljárási cselekményekhez kapcsolódó dokumentumokat, előzetes vitarendezési kérelem, illetve jogorvoslat esetén az azzal összefüggésben keletkezett dokumentumokat, valamint az ajánlatkérői döntéseket, döntési javaslatokat tartalmazó dokumentumokat, a dokumentumok Kbt. 41. § szerinti módon történő megküldésének igazolásait) a megfigyelő részére haladéktalanul megküldi.
386.1. A közbeszerzésekért felelős miniszter a folyamatba épített ellenőrzés lezárásaként valamennyi, az ellenőrzés elvégzéséhez szükséges közbeszerzési dokumentum kézhezvételét követő tíz munkanapon belül - több szakaszból álló eljárás esetén valamennyi eljárási szakasz vonatkozásban - közbeszerzési záró tanúsítványt állít ki, melyet az eljárást - több szakaszból álló eljárás esetén az adott eljárási szakaszt - lezáró döntést, illetve az összegezés megküldését megelőzően vagy a 106. § (2a) bekezdés esetén azt követően megküld a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett, valamint az irányító hatóság részére.
386.2. Az eljárás során nincs helye ugyanazon hiányt vagy hiányosságot érintő ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátásának. A hiánypótlás kibocsátására az ellenőrzés lefolytatásához szükséges dokumentumok monitoring és információs rendszerbe történő feltöltésétől számított öt munkanapon belül kerül sor azzal, hogy a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzés lefolytatása során - szükség esetén - további dokumentumok bekérését is kezdeményezheti. A hiánypótlás késedelmes teljesítése vagy nem teljesítése esetén a közbeszerzésekért felelős miniszter a rendelkezésre álló dokumentumok alapján értékeli a közbeszerzési eljárás lefolytatását, figyelemmel a Kbt. 70. §-a szerinti meghosszabbított ajánlati kötöttség időtartamára, vagy - több szakaszból álló eljárás esetén - részvételi szakasz eredményéről szóló értesítés megküldésére vonatkozó Kbt. szerinti határidő időtartamára.
386.3. A szerződés megkötését követően a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett az aláírt szerződést haladéktalanul benyújtja az irányító hatósághoz.
Az uniós értékhatárokat el nem érő értékű, valamint az építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot el nem érő értékű közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések módosítására vonatkozó szabályok
387.1. A szerződés módosítása kapcsán a támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett a következő dokumentumokat is megküldi a monitoring és információs rendszeren keresztül az irányító hatóság részére, ha ezek nem állnak az irányító hatóság rendelkezésére:
a) a módosítás alapját képező szerződés (alapszerződés),
b) korábbi módosítás(ok),
c) a módosítás indokolása,
d) az indokolást alátámasztó valamennyi dokumentum.
387.2. Az irányító hatóság a 387.1. pontban fel nem sorolt dokumentumok benyújtását is előírhatja hiánypótlás keretében. Az ellenőrzés során nincs helye ugyanazon hiányt vagy hiányosságot érintő ismételt hiánypótlási felhívás kibocsátásának. A hiánypótlás, tényállás tisztázás nem teljesítése, vagy hiányos teljesítése esetén az irányító hatóság a rendelkezésre álló dokumentumok alapján végzi el az ellenőrzést.
Az uniós értékhatárokat elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás, továbbá építési beruházás, építési koncesszió esetén a háromszázmillió forintot elérő vagy meghaladó értékű közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződések módosítására vonatkozó szabályok
388. Ha a közbeszerzésekért felelős miniszternek e rendelet 108. § (6) bekezdése szerint további dokumentumokra is szüksége van, azt a támogatást igénylőtől, illetve a kedvezményezettől hiánypótlás keretében kéri be. A hiánypótlás vagy tényállás tisztázás húsz munkanapot meghaladó késedelmes teljesítése esetén a közbeszerzésekért felelős miniszter az ellenőrzést megszünteti [a 108. § (8) bekezdése szerint]. A hiánypótlás, vagy tényállás tisztázás támogatást igénylő, illetve a kedvezményezett nyilatkozata szerinti nem teljesítése, vagy hiányos teljesítése esetén a közbeszerzésekért felelős miniszter a rendelkezésre álló dokumentumok alapján ellenőrzi a szerződésmódosítást.
2. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
Szakpolitikai felelősök
 	 A	 B	 C	 D	 E	
 1.	 Program	 Alap	 Prioritás	 IH minisztérium	 Szakpolitikai felelős	
 2.	 EFOP	 ESZA	 1. Együttműködő társadalom	 Emberi Erőforrások
Minisztériuma (a továbbiakban: EMMI)	 emberi erőforrások minisztere	
 3.	 	 ERFA	 2. Infrastrukturális beruházások a társadalmi együttműködés erősítése érdekében	 EMMI	 emberi erőforrások minisztere	
 4.	 	 ESZA	 3. Gyarapodó tudástőke	 EMMI	 emberi erőforrások minisztere	
 5.	 	 ERFA	 4. Infrastrukturális beruházások a gyarapodó tudástőke érdekében	 EMMI	 emberi erőforrások minisztere	
 6.	 	 ESZA	 5. Pénzügyi eszközök, társadalmi innováció és transznacionális együttműködések	 EMMI	 emberi erőforrások minisztere	
 7.	 GINOP	 ERFA	 1. Kis- és középvállalkozások versenyképességének javítása	 Pénzügyminisztérium
(a továbbiakban: PM)	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 8.	 	 ERFA	 2. Kutatás, Technológiai fejlesztés és Innováció	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 9.	 	 ERFA	 3. Infokommunikációs fejlesztések	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 10.	 	 ERFA	 4. Energia	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 11.	 GINOP	 ESZA, Ifjúsági Foglalkoztatá-
si Kezdemé-
nyezés	 5. Foglalkoztatás	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 12.	 	 ESZA	 6. Versenyképes munkaerő	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 13.	 	 ERFA	 7. Turizmus	 PM	 Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezérigazgatója	
 14.	 	 ERFA	 8. Pénzügyi eszközök	 PM	 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter	
 14a.	 GINOP	 ERFA	 9. Covid19-világjárvány és gazdasági következményei okozta válság elhárítása (ERFA)	 PM	 Miniszterelnökséget vezető miniszter	
 14b.	 GINOP	 ESZA	 10. Covid-19 világjárvány munkaerőpiaci következményeinek kezelése (ESZA)	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 15.	 IKOP	 KA	 1. Nemzetközi (TEN-T) közúti elérhetőség javítása	 Innovációs és Technológiai Minisztérium
(a továbbiakban: ITM)	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 16.	 	 KA	 2. Nemzetközi (TEN-T) vasúti és vízi elérhetőség javítása	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 17.	 	 ERFA, KA	 3. Fenntartható városi közlekedés fejlesztése és elővárosi vasúti elérhetőség javítása	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 18.	 	 ERFA	 4. TEN-T hálózat közúti elérhetőségének javítása fejlesztése	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 19.	 KEHOP	 KA	 1. Klímaváltozás hatásaihoz való alkalmazkodás	 ITM	 belügyminiszter	
 20.	 	 KA	 2. Települési vízellátás, szennyvíz-elvezetés és tisztítás, szennyvízkezelés fejlesztése	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 21.	 	 KA	 3. Hulladék-gazdálkodással és kármentesítéssel kapcsolatos fejlesztések	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 22.	 	 ERDF	 4. Természetvédelmi és élővilág védelmi fejlesztések	 ITM	 agrárminiszter	
 23.	 	 KA	 5. Energiahatékonyság növelése, megújuló energiaforrások alkalmazása	 ITM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 24.	 TOP	 ERFA	 1. Térségi gazdasági környezet fejlesztése
a foglalkoztatás erősítésére	 PM	 pénzügyminiszter	
 25.	 	 ERFA	 2. Vállalkozásbarát és népességmegtartó településfejlesztés	 PM	 pénzügyminiszter	
 26.	 	 ERFA	 3. Alacsony széndioxid kibocsátású gazdaságra való áttérés kiemelten a városi területeken	 PM	 pénzügyminiszter	
 27.	 	 ERFA	 4. A helyi közösségi szolgáltatások fejlesztése és a társadalmi együttműködés erősítése	 PM	 pénzügyminiszter	
 28.	 	 ESZA	 5. Megyei és helyi emberi erőforrás fejlesztések, foglalkoztatás-ösztönzés és társadalmi együttműködés	 PM	 pénzügyminiszter	
 29.	 	 ESZA	 6. Fenntartható városfejlesztés a megyei jogú városokban	 PM	 pénzügyminiszter	
 30.	 	 ERFA, ESZA	 7. Közösségi szinten irányított városi helyi fejlesztések	 PM	 pénzügyminiszter	
 31.	 VEKOP	 ERFA	 1. Vállalkozások versenyképességének javítása	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 32.	 	 ERFA	 2. Kutatás, fejlesztés és technológiai innováció	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 33.	 	 ERFA	 3. Infokommunikációs fejlesztések	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 34.	 	 ERFA	 4. Turisztikai és természetvédelmi fejlesztések	 PM	 Magyar Turisztikai Ügynökség Zártkörűen Működő Részvénytársaság vezérigazgatója	
 35.	 	 ERFA	 5. Az energiahatékonyság, az intelligens energiahasználat, és a megújuló energiák felhasználásának támogatása	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 36.	 	 ERFA	 6. Települési környezet és közszolgáltatás fejlesztés	 PM	 pénzügyminiszter	
 37.	 	 ESZA	 7. Társadalmi hozzáférést bővítő és humánerőforrás fejlesztést támogató programok	 PM	 pénzügyminiszter	
 38.	 	 ESZA	 8. Foglalkoztathatóságot támogató programok	 PM	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 39.	 	 ESZA	 9. Közigazgatási és közszolgáltatási fejlesztések	 PM	 Miniszterelnökséget vezető miniszter	
 40.	 KÖFOP	 ESZA	 1. Az adminisztratív terhek csökkentése	 Miniszterelnöki
Kabinetiroda
(a továbbiakban: MK)	 miniszterelnök kabinetfőnöke
a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával	
 41.	 	 ESZA	 2. A szolgáltatási szemlélet és etikus működés megerősítése a közszolgálatban	 MK	 miniszterelnök kabinetfőnöke 
a Miniszterelnökséget vezető miniszter bevonásával	
 42.	 	 TA	 3. Az ESZA, ERFA, KA finanszírozású operatív programok finanszírozásához kapcsolódó technikai segítségnyújtás	 MK	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	
 43.	 VP	 EMVA	 összes intézkedés tekintetében	 Agrárminisztérium
(a továbbiakban: AM)	 agrárminiszter	
 44.	 MAHOP	 ETHA	 	 AM	 agrárminiszter	
 45.	 RSZTOP	 Leginkább Rászoruló Személyeket Támogató Európai Segítség- 
nyújtási Alap	 	 EMMI	 emberi erőforrások minisztere	
 46.	 Transz- 
nacionális támogatások	 összes alap	 	 	 külgazdasági és külügyminiszter	
 	 	 	 	 	 	
2/A. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
Konstrukciófelelősök
 	 A	 B	 C	
 1.	 Felhívás azonosító száma	 Felhívás neve	 Konstrukciófelelős	
 2.	 EFOP-1.1.2-16	 Nő az esély - képzés és foglalkoztatás	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 3.	 EFOP-1.1.3-17	 Nő az esély - foglalkoztatás	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 4.	 EFOP-1.3.2-16	 Felzárkózási mentorhálózat fejlesztése	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 5.	 EFOP-1.3.4-16	 Közös értékeink - sokszínű társadalom	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 6.	 EFOP-1.4.1-15	 Integrált gyermekprogramok szakmai támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 7.	 EFOP-1.4.2-16	 Integrált térségi gyermekprogramok	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 8.	 EFOP-1.4.3-16	 Jó kis hely - Biztos Kezdet Gyerekházak és kistelepülési komplex gyermekprogramok támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 9.	 EFOP-1.4.4-17	 Bari Shej - Nagylány - Fátă máré Roma lányok továbbtanulási esélyeinek növelése	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 10.	 EFOP-1.5.1-17	 Végtelen lehetőség - Kísérleti program a leginkább elmaradott járások területi felzárkózása érdekében	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 11.	 EFOP-1.6.1-VEKOP-16	 Felzárkózási együttműködések támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 12.	 EFOP-1.6.2-16	 Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex programokkal (ESZA)	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 13.	 EFOP-1.6.3-17	 Megyei szintű felzárkózás-politikai együttműködések támogatása a helyi esélyegyenlőségi programokhoz kapcsolódóan	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 14.	 EFOP-1.11.1-17	 Kísérleti programok a szociális gazdaság erősítése és a leghátrányosabb helyzetű csoportok elhelyezkedése érdekében non-profit szervezetek és vállalkozások együttműködése révén	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 15.	 EFOP-2.1.2-16	 Gyerekesély programok infrastrukturális háttere	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 16.	 EFOP-2.4.1-16	 Szegregált élethelyzetek felszámolása komplex programokkal (ERFA)	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 17.	 EFOP-2.4.2-17	 Lakhatási körülmények javítása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 18.	 EFOP-2.4.3-18	 A szegregátumokban élők lakhatási körülményeinek javítása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 19.	 EFOP-3.1.3-16	 Társadalmi felzárkózási és integrációs köznevelési intézkedések támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 20.	 EFOP-3.1.4-15	 Ösztöndíj és mentorálási támogatás hátrányos helyzetű tanulóknak
- Útravaló ösztöndíjprogram	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 21.	 EFOP-3.1.7-16	 Esélyteremtés a köznevelésben	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 22.	 EFOP-3.1.8-17	 Együtt, testvérként - iskolaközi szemléletformáló program	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 23.	 EFOP-3.1.9-17	 Iskolapad újratöltve - Második esély programok támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 24.	 EFOP-3.1.10-17	 Lépj egy fokkal feljebb!
- Továbbtanulást erősítő kezdeményezések támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 25.	 EFOP-3.3.1-15	 Tanoda programok támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 26.	 EFOP-3.3.1-16	 Tanoda programok támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 27.	 EFOP-3.4.1-15	 Roma szakkollégiumok támogatása	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 28.	 EFOP-3.7.1-17	 Aktívan a tudásért	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 29.	 EFOP-3.2.6-16	 A tanulók képességkibontakoztatásának elősegítése a köznevelési intézményekben	 a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet 116. § 24. pontjában meghatározott feladat ellátásáért felelős miniszter (a továbbiakban: a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter)	
 30.	 EFOP-3.4.2-VEKOP-15	 Campus Mundi - felsőoktatási mobilitási és nemzetköziesítési program	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 31.	 EFOP-3.4.3-16	 Felsőoktatási intézményi fejlesztések a felsőfokú oktatás minőségének és hozzáférhetőségének együttes javítása érdekében	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 32.	 EFOP-3.4.4-16	 A felsőoktatásba való bekerülést elősegítő készségfejlesztő és kommunikációs programok megvalósítása, valamint az MTMI szakok népszerűsítése a felsőoktatásban	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 33.	 EFOP-3.4.5-VEKOP-17	 Rendszerszintű fejlesztések és hozzáférés bővítését szolgáló ágazati programok a felsőoktatásban	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 34.	 EFOP-3.4.6-VEKOP-17	 Intézményi irányítás fejlesztése a felsőoktatásban	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 35.	 EFOP-3.5.1-16	 Duális és kooperatív felsőoktatási képzések, felsőoktatási szakképzési és szakirányú továbbképzések fejlesztése	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 36.	 EFOP-3.5.2-17	 Duális és gyakorlatorientált felsőoktatási képzések fejlesztése és oktatási innováció a szociális munka és a segítő szakmák terén valamint a mérnökpedagógia és a szakmai tanári szakok esetében	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 37.	 EFOP-3.6.1-16	 Intelligens szakosodást szolgáló intézményi fejlesztések	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 38.	 EFOP-3.6.2-16	 Tematikus kutatási hálózati együttműködések	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 39.	 EFOP-3.6.3-VEKOP-16	 Felsőoktatási hallgatók tudományos műhelyeinek és programjainak támogatása	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 40.	 EFOP-4.2.1-16	 Felsőoktatási infrastruktúra fejlesztése	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 41.	 EFOP-5.2.5-18	 Társadalmi innovációk - Új módszerek kidolgozása	 a felsőoktatással összefüggő feladat- és hatáskörök tekintetében oktatásért felelős miniszter	
 42.	 EFOP-1.2.1-15;	 Védőháló a családokért	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 43.	 EFOP-1.2.2-15	 Ifjúsági programok támogatása	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 44.	 EFOP-1.2.3-VEKOP-15	 Komplex ifjúsági fejlesztések - új nemzedék újratöltve	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 45.	 EFOP-1.2.4-VEKOP-16	 Kríziskezelő szolgálatok fejlesztése	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 46.	 EFOP-1.2.5-16	 Biztos menedék	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 47.	 EFOP-1.2.6-VEKOP-17	 Családbarát ország	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 48.	 EFOP-1.2.9-17	 Nők a családban és a munkahelyen	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 49.	 EFOP-1.2.11-16	 Esély Otthon	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 50.	 EFOP-1.2.12-17	 Esélyteremtő programok megvalósítása	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 51.	 EFOP-1.3.5-16	 Társadalmi szerepvállalás erősítése a közösségek fejlesztésével	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 52.	 EFOP-1.3.6-17	 Ifjúsági kisközösségi együttműködések támogatása	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 53.	 EFOP-1.3.8-16	 Önkéntesség személyre szabva	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 54.	 EFOP-1.8.5-17	 Menő menzák az iskolákban - Egészséges étkezést és életstílust népszerűsítő programok	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 55.	 EFOP-1.9.5-VEKOP-16	 A koragyermekkori intervenció ágazatközi fejlesztése	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 56.	 EFOP-1.9.9-17	 Még jobb kezekben - bölcsődei szakemberek szakmai fejlesztése	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 57.	 EFOP-3.1.1-14	 Kisgyermekkori nevelés támogatása	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 58.	 EFOP-3.2.1-15	 Tehetségek Magyarországa	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 59.	 EFOP-3.2.14-17	 Nyelvtanulással a boldogulásért	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 60.	 EFOP-3.3.6-17	 Természettudományos élménypedagógiai programkínálat és természettudományos élményközpontok fejlesztése	 családokért felelős tárca nélküli miniszter	
 61.	 EFOP-1.4.5-20	 Fókuszban a gyermek	 társadalmi felzárkózásért felelős miniszter	
 62.	 GINOP-9.1.1-21	 Kamatmentes Újraindítási Gyorskölcsön hitelprogram	 nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter	
 	 	 	 	
3. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
Az irányító hatóság és a közreműködő szervezet kijelölése
 	 A	 B	 C	
 1.	 Program	 A Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja	 Közreműködő szervezet	
 2.	 Emberi Erőforrás Fejlesztési Operatív Program	 emberi erőforrások minisztere	 -	
 3.	 Gazdaságfejlesztési és Innovációs Operatív Program	 pénzügyminiszter	 -	
 4.	 Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	 -	
 5.	 Környezeti és Energiahatékonysági Operatív Program	 innovációért és technológiáért felelős miniszter	 -	
 6.	 Közigazgatás- és Közszolgáltatás-fejlesztés Operatív Program	 miniszterelnök kabinetfőnöke	 -	
 7.	 Magyar Halgazdálkodási Operatív Program	 agrárminiszter	 kincstár	
 8.	 Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Program	 emberi erőforrások minisztere	 -	
 9.	 Terület- és Településfejlesztési Operatív Program	 pénzügyminiszter	 kincstár	
 10.	 Versenyképes Közép-Magyarország Operatív Program	 pénzügyminiszter	 kincstár	
 11.	 Vidékfejlesztési Program	 agrárminiszter	 -	
 12.	 Európai Unió Szolidaritási Alapja	 emberi erőforrások minisztere	 -	
 	 	 	 	
4. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
1. A kifizetési igénylésben benyújtandó, elszámolható költségek valódiságát igazoló, valamint a szakmai beszámolót alátámasztó dokumentumok - MÁTRIX
 	 A	 B	 C	 D	
 1.	 Azonosító	 Elszámolható költségek - Támogatható tevékenységek alátámasztó dokumentumainak megnevezése	 Benyújtás gyakorisága	 E rendelet szerinti záradékolási kötelezettséget az alábbi dokumentumok vonatkozásában kell megtenni	
 2.	 1.	 Projekt előkészítési költségek	 	 	
 3.	 1.1.	 Számla vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 4.	 1.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 5.	 1.3.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő vagy Szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt vagy biztosítási kötvény	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 6.	 1.4.	 Teljesítésigazolás az elvégzett szolgáltatásról vagy minta a tárgyiasult szolgáltatásról	 A költség felmerülésekor	 	
 7.	 2.	 Beruházás	 	 	
 8.	 2.1.	 Ingatlanvásárlás	 	 	
 9.	 2.1.1.	 Adásvételi szerződés, hatósági nyilatkozat	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 ha számla nem került kiállításra	
 10.	 2.1.2.	 Számla (ha az ingatlanvásárlásról számla is kiállításra került)	 A költség felmerülésekor	 X	
 11.	 2.1.3.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 12.	 2.2.	 Terület-előkészítés	 	 	
 13.	 2.2.1.	 Számla	 A költség felmerülésekor	 X	
 14.	 2.2.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 15.	 2.2.3.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő vagy szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt vagy biztosítási kötvény	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 16.	 2.2.4.	 Teljesítésigazolás az elvégzett tevékenységről	 A költség felmerülésekor	 	
 17.	 2.2.5.	 Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, illetve az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 18.	 2.2.5.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 19.	 2.2.5.2.	 Nyilatkozat alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 20.	 2.2.6.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 21.	 2.2.6.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 22.	 2.2.6.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 23.	 2.3.	 Építés	 	 	
 24.	 2.3.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 25.	 2.3.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 26.	 2.3.3.	 Kivitelezői szerződés fizetési ütemezéssel	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 27.	 2.3.4.	 Jogerős hatósági engedélyek vagy azok megadására vonatkozó kérelmek benyújtását igazoló dokumentum (ha korábban nem került benyújtásra)	 Egyszer, legkésőbb projekt megvalósítás befejezéséig illetve változás esetén	 	
 28.	 2.3.5.	 Építési műszaki ellenőr igazolása a teljesítésről, ha az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. §-ában foglalt feltételeket teljesíti az építési tevékenység, vagy a vállalkozó nyilatkozata a teljesítésről, ha az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. §-a nem vonatkozik az adott építési tevékenységre	 A költség felmerülésekor	 	
 29.	 2.3.6.	 Építési napló első bejegyzést tartalmazó oldala - engedélyköteles építési beruházás, felújítás esetében kötelező jelleggel, egyéb esetben, ha készül vagy nem engedélyköteles építési beruházás esetén, építési napló hiányában a kivitelező nyilatkozata a kezdésről	 Az elszámolásnak megfelelő, adott építési helyszín vonatkozásában egyszer, a költség első elszámolásakor	 	
 30.	 2.3.7.	 Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, illetve az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 31.	 2.3.7.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 32.	 2.3.7.2.	 Nyilatkozat alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 33.	 2.3.8.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 34.	 2.3.8.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 35.	 2.3.8.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 36.	 2.4.	 Eszközbeszerzés	 	 	
 37.	 2.4.1.	 Tárgyiasult eszköz beszerzése	 	 	
 38.	 2.4.1.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 39.	 2.4.1.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 40.	 2.4.1.3.	 Szállítói szerződés vagy adásvételi szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő vagy Szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 41.	 2.4.1.4.	 Szállítólevél vagy átadás-átvételi jegyzőkönyv vagy üzembe helyezési okmányok vagy tárolási nyilatkozat (Tárolási nyilatkozat esetén legkésőbb a projekt megvalósítás befejezéséig az üzembe helyezési okmányt is csatolni kell)	 A költség felmerülésekor	 	
 42.	 2.4.1.5.	 Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, illetve az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 43.	 2.4.1.5.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 44.	 2.4.1.5.2.	 Nyilatkozat alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 45.	 2.4.1.6.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 46.	 2.4.1.6.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 47.	 2.4.1.6.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 47a.	 2.4.1.7.	 Fotódokumentáció, ha az eszköz rendelkezik egyértelműen meghatározható egyedi azonosítóval (pl. gyári szám)	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 48.	 2.4.2.	 Immateriális javak beszerzése	 	 	
 49.	 2.4.2.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 50.	 2.4.2.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 51.	 2.4.2.3.	 Szállítói szerződés vagy adásvételi szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő vagy szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt rendelkezésre	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 52.	 2.4.2.4.	 Tételes átadás-átvételi jegyzőkönyv	 A költség felmerülésekor	 	
 53.	 2.4.2.5.	 Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, illetve az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 54.	 2.4.2.5.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 55.	 2.4.2.5.2.	 Nyilatkozat alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 56.	 2.4.2.6.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 57.	 2.4.2.6.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 58.	 2.4.2.6.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 58a.	 2.4.2.7.	 A szoftver egyértelmű beazonosítására alkalmas fotódokumentáció, amennyiben
a beszerzett szoftver általános kereskedelmi forgalomban beszerezhető (különösen gyári számról, azonosítóról készített fénykép) vagy licence igazolás	 A költség felmerülésekor	 	
 59.	 2.4.3.	 Használt eszköz beszerzése	 	 	
 60.	 2.4.3.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 61.	 2.4.3.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 62.	 2.4.3.3.	 Szállítói szerződés vagy adásvételi szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 63.	 2.4.3.4.	 Szállítólevél vagy átadás-átvételi jegyzőkönyv vagy üzembe helyezési okmányok	 A költség felmerülésekor	 	
 64.	 2.4.3.5.	 Nyilatkozat, hogy az eszköz korábbi beszerzése az előző hét év során nem nemzeti vagy európai uniós támogatás igénybevételével történt	 A költség felmerülésekor	 	
 65.	 2.4.3.6.	 Az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a, az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. §-a, illetve az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 39/A. § (6) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok.	 	 	
 66.	 2.4.3.6.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 67.	 2.4.3.6.2.	 Nyilatkozat alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 68.	 2.4.3.7.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 69.	 2.4.3.7.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 70.	 2.4.3.7.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 70a.	 2.4.3.8.	 A használt eszköz egyértelmű beazonosítására alkalmas fotódokumentáció (pl. gyári számról, azonosítóról készített fénykép)	 A költség felmerülésekor	 	
 71.	 2.4.4.	 Lízing	 	 	
 72.	 2.4.4.1.	 Számla (ha releváns: pénzügyi értesítő, áfa-bekérő)	 A költség felmerülésekor	 X	
 73.	 2.4.4.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 74.	 2.4.4.3.	 Lízingszerződés (lízingdíjak ütemezésével)	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 75.	 3.	 Projekt megvalósításhoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatás	 	 	
 76.	 3.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 77.	 3.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 78.	 3.3.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő vagy szerződés vagy visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 79.	 3.4.	 Teljesítésigazolás az elvégzett szolgáltatásról/ minta a tárgyiasult szolgáltatásról	 A költség felmerülésekor Bérleti díjak esetén nem releváns	 	
 80.	 3.4.1.	 Teljesítésigazolás képzés esetén	 	 	
 81.	 3.4.1.1.	 Részvételt igazoló dokumentum (különösen látogatási igazolás) vagy jelenléti ívek	 A költség felmerülésekor	 	
 82.	 3.4.1.2.	 A képző intézmény által kiállított, illetve a képzés sikeres elvégzését igazoló dokumentumok (különösen vizsgadokumentáció, oklevél, bizonyítvány)	 A költség felmerülésekor	 	
 83.	 3.4.1.3.	 Részvétel igazolása elektronikus adathordozón dokumentáltan (különösen fénykép, hangfelvétel,videó, a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet) figyelemmel)	 A költség felmerülésekor	 	
 84.	 3.4.1.4.	 Távoktatás, online képzés esetén a képzés elvégzéséről a képző intézmény által elektronikusan kiállított, aláírt tanúsítvány, ennek hiányában a képzésre történt regisztrációkról egy nyomtatott, aláírással hitelesített dokumentum	 A költség felmerülésekor	 	
 85.	 3.4.2.	 Teljesítésigazolás szakértői díjak esetén	 	 	
 86.	 3.4.2.1.	 A szakértői tevékenység tárgyiasult eredménye	 A költség felmerülésekor	 	
 87.	 3.4.3.	 Teljesítésigazolás szakmai rendezvény esetén	 	 	
 88.	 3.4.3.1.	 Résztvevő által aláírt jelenléti ív	 A költség felmerülésekor	 	
 89.	 3.4.3.2.	 Részvétel igazolása elektronikus adathordozón dokumentáltan (különösen fénykép, hangfelvétel, videó, az általános adatvédelmi rendeletre figyelemmel)	 A költség felmerülésekor	 	
 90.	 3.5.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 91.	 3.5.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 92.	 3.5.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 92a.	 3.6.	 Kiküldetési rendelvény/ kiküldetési utasítás/ menetlevél	 Ha releváns, a költség felmerülésekor	 	
 93.	 4.	 Projekt szakmai felügyeletében közvetlenül közreműködő szakértők és a célcsoport személyi jellegű ráfordítása	 	 	
 94.	 4.1.	 Személyi jellegű költségek	 	 	
 95.	 4.1.1.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 96.	 4.1.2.	 Munkáltatói igazolás a foglalkoztatásról (tartalmazva a projekt azonosítóját, a foglalkoztatott nevét, munkabérét, illetményét és a projektben elvégzendő tevékenység leírását, valamint a projektben történő munkavégzés időtartamát)	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 97.	 4.1.3.	 Munkaidő-nyilvántartás (ha nem a teljes bérköltség kerül elszámolásra az adott projekt terhére)	 A költség felmerülésekor	 	
 98.	 4.1.4.	 Célfeladatnál, megbízási szerződés esetén teljesítés igazolás/célfeladat teljesülésének igazolása	 A költség felmerülésekor	 	
 99.	 4.1.5.	 Vállalkozói kivét esetén a személyi jövedelemadóról szóló ja tv. alapján kötelezően vezetendő nyilvántartás	 A költség felmerülésekor	 X	
 100.	 4.2.	 Útiköltség, kiküldetés (napidíj és szállás) költsége	 	 	
 101.	 4.2.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 102.	 4.2.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 103.	 4.2.3.	 Kiküldetési rendelvény/kiküldetési utasítás/menetlevél	 A költség felmerülésekor	 	
 104.	 5.	 Projekt megvalósításhoz kapcsolódó egyéb tevékenységek, szolgáltatások	 	 	
 105.	 5.1.	 Építési műszaki ellenőri szolgáltatás	 	 	
 106.	 5.1.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 107.	 5.1.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 108.	 5.1.3.	 Építési számlához kapcsolódó műszaki/mérnöki igazolás, illetve vállalkozó nyilatkozata a teljesítésről (kizárólag akkor, ha építés kapcsán korábban még nem került benyújtásra)	 A költség felmerülésekor	 	
 109.	 5.1.4.	 A kedvezményezett igazolása a mérnöki/műszaki ellenőr teljesítéséről	 A költség felmerülésekor	 	
 109a.	 5.1.5.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő, szerződés és visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt.	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 110.	 5.2.	 Könyvvizsgálat	 	 	
 111.	 5.2.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 112.	 5.2.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 113.	 5.2.3.	 Könyvvizsgálói igazolás/jelentés	 A költség felmerülésekor	 	
 113a.	 5.2.4.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő, szerződés és visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt.	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 114.	 5.3.	 Tájékoztatás, nyilvánosság biztosítás	 	 	
 115.	 5.3.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 116.	 5.3.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 117.	 5.3.3.	 A kedvezményezett igazolása a tájékoztatás, nyilvánosság biztosítás teljesítéséről /Minta a tárgyiasult szolgáltatásról elektronikus adathordozón dokumentáltan (fotó, audió, videó)	 A költség felmerülésekor	 	
 117a.	 5.3.4.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő, szerződés és visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt.	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 118.	 5.4.	 Projekt menedzsment	 	 	
 119.	 5.4.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 120.	 5.4.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 121.	 5.4.3.	 Kizárólag technikai segítségnyújtás keretében támogatott, személyi jellegű ráfordítások finanszírozását szolgáló projektek esetén a 4.1.1-4.1.3. azonosító szerint	 	 	
 121a.	 5.4.4.	 Szerződés vagy szerződés hiányában visszaigazolt írásos megrendelő, szerződés és visszaigazolt írásos megrendelő hiányában nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt.	 Egyszer, a költség első elszámolásakor, illetve változás esetén	 	
 121b.	 5.4.5.	 Teljesítésigazolás	 A költség felmerülésekor	 	
 122.	 5.5.	 Általános (rezsi) költségek	 	 	
 123.	 5.5.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 124.	 5.5.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 -	
 125.	 5.6.	 Hatósági díjak illetékek, közjegyzői költségek	 	 	
 126.	 5.6.1.	 Számla, vagy azzal egyenértékű bizonylat	 A költség felmerülésekor	 X	
 127.	 5.6.2.	 Kifizetés bizonylata	 A költség felmerülésekor	 	
 128.	 5.6.3.	 Hatósági határozat, engedély, végzés	 Ha korábban más költség elszámolásához nem került benyújtásra	 	
 129.	 5.7.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3)-(4) bekezdése szerinti kifizetés esetében benyújtandó dokumentumok	 	 	
 130.	 5.7.1.	 Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről	 A költség felmerülésekor	 	
 131.	 5.7.2.	 A 2015. november 1-jét követően, valamint 2017. január 1-jét megelőzően megindított építési beruházás és szolgáltatás megrendelése esetén a Kbt. 135. § (3) bekezdés c) pontja szerinti igazolás	 Amennyiben releváns, a költség felmerülésekor	 	
 132.	 6.	 Bármely költségtípus esetén benyújtandó dokumentumok	 	 	
 133.	 6.1.	 Fordított áfa	 	 	
 134.	 6.1.1.	 Általános forgalmi adóval kapcsolatos összesítő fordított adózás esetén	 A költség felmerülésekor	 	
 135.	 6.2.	 Szállítói előleg szállítói finanszírozással történő elszámolása	 	 	
 136.	 6.2.1.	 Előlegszámla	 szállítói előlegre jutó támogatás kifizetését követő 5 napon belül	 X	
 137.	 6.3.	 Piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumok	 A költség felmerülésekor, ha korábban nem kerültek benyújtásra	 	
 138.	 6.4.	 Projektmegvalósítás során keletkezett bevételt alátámasztó dokumentumok	 Egyszer, záró kifizetés igénylés esetén	 	
 139.	 6.5.	 Egyszerűsített elszámolás	 	 	
 140.	 6.5.1.	 Egységköltség alapú átalány, egyösszegű átalány esetén az átalány alapon támogatott tevékenységek, eredmények teljesülését alátámasztó, a felhívásban meghatározott dokumentumok	 A költség felmerülésekor	 	
 141.	 6.6.	 A Kbt. 9. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott védelmi és biztonsági tárgyú beszerzések esetén:	 	 	
 142.	 6.6.1.	 Illetékes miniszter nyilatkozata	 	 	
 143.	 6.6.2.	 Országgyűlés illetékes bizottsága jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelő kezdeményezés alapján hozott előzetes döntése	 	 	
 144.	 6.7.	 A versenyt biztosító, piaci ár alátámasztását szolgáló három árajánlat bekéréséről szóló kedvezményezetti nyilatkozat	 	 	
 145.	 7.	 Az átláthatóságról szóló nyilatkozat és az azt alátámasztó dokumentumok	 Kifizetés igénylésekor, ha az előzetesen megküldött átláthatóságról szóló nyilatkozathoz képest változás történt	 	
 146.	 8.	 Szakmai beszámolót alátámasztó dokumentumok	 	 	
 147.	 8.1.	 Kötelező nyilvánosság biztosításának igazoló dokumentumai	 Szakmai beszámoló benyújtásakor	 	
 148.	 8.2.	 Felhívásban előírt kötelező vállalások alátámasztását igazoló dokumentumok	 Szakmai beszámoló benyújtásakor	 	
5. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
NEMZETI SZABÁLYOZÁS AZ ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEKRŐL 
2014-2020 programozási időszak
Útmutató
1. BEVEZETÉS
1.1. Ez az útmutató (a továbbiakban: Útmutató) tartalmazza az 1. § (1) bekezdés hatálya alá tartozó európai uniós források felhasználása kapcsán felmerülő költségek elszámolhatóságának nemzeti szintű szabályait.
1.2. A nemzeti elszámolhatósági szabályozás kialakításakor figyelembe kell venni az uniós jogszabályokban, különösen
1.2.1. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.2. az 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.3. az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.4. az 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.5. az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.6. a közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben,
1.2.7. a 480/2014/EU bizottsági rendeletben, és
1.2.8. a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben foglalt alapelveket és egyedi szabályokat.
1.3. A költségek az egyes alapokra vonatkozóan meghatározott el nem számolható költségek kivételével a tagállam döntésétől függően számolhatók el, ezáltal az Európai Bizottság a tagállamok számára nagy mozgásteret biztosít a költségek elszámolhatósága kapcsán. Ugyanakkor ez nem jelenti azt, hogy minden, a „negatív listába” nem tartozó költség elszámolható lenne.
1.4. A fentiek alapján kiemelten fontos az elszámolhatóság általános szabályainak, elveinek lefektetése.
Az Útmutató célja az elszámolhatósági elvek rögzítése, konkrétan meghatározva az el nem számolható költségek körét, valamint azt, hogy egyes költségek milyen feltételek mellett számolhatóak el.
1.5. Az elszámolható költségek meghatározásakor a cél az, hogy az Útmutató azonos támogatási terület tekintetében azonos elszámolhatósági kritériumokat adjon meg.
1.6. Az Útmutató az Európai Területi Együttműködés keretében megvalósuló programok terhére megvalósuló projektekre nem vonatkozik, azokra külön szabályozások érvényesek.
1.7. A 3. § (1) bekezdésének 49. pontja szerinti szakaszolt projektek második szakasza esetén az Útmutatóban foglaltaktól - az uniós és a hazai jogszabályok figyelembevételével - el lehet térni, ha az első szakaszra vonatkozó elszámolhatósági szabályozás eltérően rendelkezik.
2. AZ ELSZÁMOLHATÓSÁG ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
2.1. Fogalom-meghatározások
2.1.1. Költség: az Útmutató értelmezésében minden olyan tétel, ami a megvalósítani kívánt vagy megvalósuló projekt költségvetésében megjelenik, beleértve a projektvégrehajtás során felmerült változásokat is.
2.1.2. Elszámolható költség: az Útmutató által elszámolhatónak minősített költség, amely
2.1.2.1. a támogatási szerződésben rögzítésre került, és közvetlenül a támogatás céljával összefüggésben merült fel,
2.1.2.2. az Útmutató 2.2. pontja szerinti elszámolhatósági időszakban ténylegesen felmerült és elszámoló bizonylattal alátámasztott,
2.1.2.3. a projekt vonatkozásában releváns közösségi rendelet nem nevesíti, mint nem elszámolható költséget,
2.1.2.4. megfelel az Útmutatóban rögzített feltételeknek, és
2.1.2.5. a felhívás elszámolható költségként nevesíti.
2.1.3. Összes költség: a támogatott projekt összes felmerülő - az irányító hatóság felé elszámolható és el nem számolható - költsége.
2.1.4. Támogatási intenzitás: a támogatásnak az elszámolható költségekhez viszonyított aránya.
2.1.5. Projekt: az Útmutató alkalmazásában a kiemelt projekt, a nagyprojekt, a közösségvezérelt helyi fejlesztés keretében, a technikai segítségnyújtási keretből, a pénzügyi eszközök segítségével finanszírozott projekt, és a közvetett támogatások keretében megvalósuló projekt.
2.1.6. Valós költség alapú elszámolás: a költségek teljesülésének és jogalapjuknak elszámoló bizonylattal történő elszámolása. Valós költségnek minősül az egyszerűsített elszámolási módok alkalmazásával, elszámoló bizonylatok nélkül elszámolt költség is.
2.1.7. Egyszerűsített elszámolási módok: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (1) bekezdés b)-d) pontjai szerinti támogatási formák (átalányalapú egységköltség, egyösszegű átalány, százalékban meghatározott átalányalapú finanszírozás).
2.2. Elszámolhatósági időszak
2.2.1. Az EMVA kivételével az alapokból támogatott projektek esetében a 2014. január 1. és 2023. december 31. között teljesített tevékenységekhez kapcsolódóan a kedvezményezettnél felmerült és kifizetett költségek számolhatóak el.
2.2.2. EMVA-ból nyújtott támogatással megvalósuló projektek esetében a költség - az Útmutató 2.2.1. pontja szerinti szabályozással szemben - abban az esetben elszámolható, ha az adott támogatást a kifizető ügynökség ténylegesen kifizeti a támogatás jogosultjának 2014. január 1. és 2023. december 31. között.
2.2.3. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI) esetében az elszámolhatóság kezdő időpontja 2013. szeptember 1. Az RSZTOP esetén az elszámolhatóság kezdő időpontja 2013. december 1.
2.2.4. Az operatív programok módosítása esetén - ha a program új támogathatósági területtel bővül - az elszámolhatósági időszak kezdete a program-módosítási kérelem benyújtásának napja, ha az Európai Bizottság határozata ettől eltérően nem rendelkezik.
2.2.5. Az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 60. cikk (1) bekezdése alapján az EMVA esetében a természeti katasztrófák miatt hozott sürgősségi intézkedéseknél a Vidékfejlesztési Program rendelkezhet úgy, hogy a program módosításához kapcsolódó kiadások a természeti katasztrófa bekövetkezésének időpontjától kezdve elszámolhatóak.
2.2.6. Megkezdett projekt az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikk (6) bekezdése alapján abban az esetben részesülhet támogatásban, ha a támogatási igény benyújtásakor nem minősül fizikailag befejezettnek, és e rendeletben, valamint annak mellékleteiben meghatározott feltételeknek megfelel.
2.2.7. A támogatott projektek esetében a felhívások az Útmutató 2.2. pontja szerinti általános elszámolhatósági időszakon belül szűkebb időtartamot is meghatározhatnak.
2.3. Az elszámolhatóság alapelvei és feltételei
2.3.1. Alapelvek
2.3.1.1. Az elszámolhatóság nemzeti szintű szabályozása az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium illetékességi körébe tartozik. Erre való tekintettel az Útmutató alapján nem készülhetnek operatív programonkénti specifikus elszámolhatósági útmutatók, az irányító hatóságok külön, egyedi elszámolhatósági szabályozást nem alkalmazhatnak.
2.3.1.2. A felhívásokban az Útmutatóban foglaltakat kell alkalmazni. Ha a hatékony forrásfelhasználás megköveteli, az irányító hatóságok az elszámolhatósági szabályokat az adott felhívás céljához testre szabva szűkíthetik, a fejlesztés céljától függően részletezhetik, specifikálhatják a keret jellegű szabályozáshoz képest (pl. a fejlesztés jellegéhez igazodva kizárhatnak egyes költségtételeket vagy feltételhez köthetik azok elszámolását). Így előfordulhat, hogy az Útmutatóban felsorolt költség adott projekt esetében egyáltalán nem számolható el, vagy csak bizonyos felső korlátig számolható el.
2.3.1.3. Az Útmutató egyes költségtípusok tekintetében meghatározza azoknak a projektek keretében az összes elszámolható költséghez viszonyítva maximálisan elszámolható arányát. Ezen arányokat növelni - kivéve, ahol azt az Útmutató kifejezetten megengedi - nem lehet. Ezen túlmenően a felhívás határozhat meg további korlátozásokat.
2.3.1.4. Kötelező az egyszerűsített költség elszámolási módok alkalmazása azon költségtípusoknál, amelyeknél az Útmutató erre vonatkozó szabályozást tartalmaz.
2.3.1.5. A felhívás tartalmát úgy kell összeállítani, hogy a támogatható tevékenységek, illetve az elszámolható költségek típusai a fejlesztési cél figyelembevételével megfelelően fókuszáltak legyenek. A támogatható tevékenységek, illetve az elszámolható költségek típusainak száma nem haladhatja meg a tízet.
2.3.1.6. A felhívásokat az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium minőségbiztosítja, amelynek keretében vizsgálja a felhívásokban alkalmazott előírások Útmutatóval való összhangját, és az adminisztratív terhek csökkentésének lehetőségét. A minőségbiztosítás egyik szempontja az elszámolhatósági szabályok egyszerűsítése és egységesítése.
2.3.2. Az elszámolhatóság általános feltételei
2.3.2.1. Csak olyan költségek számolhatóak el, és csak olyan költségekre fizethető ki támogatás, amelyek megfelelnek az Útmutató 2.3.2. pontjában meghatározott feltételeknek.
2.3.2.2. Főszabály szerint azon költségek számolhatóak el, amelyek a kedvezményezettnél ténylegesen felmerültek, teljesítettek, valós munkára alapozottak, és teljesülésük elszámoló bizonylattal, jogalapjuk szerződéssel, visszaigazolt írásbeli megrendelővel, hatósági határozattal, vagy ezekkel azonos bizonyító erejű dokumentummal igazolható (valós költség alapú elszámolás). Előlegek esetén nincs szükség a teljesítés igazolására. Az egyszerűsített elszámolási módok alapján történő támogatás-kifizetés teljesíti a valós költség alapú támogatás-kifizetés kritériumát, ha a költségek az Európai Bizottság által meghatározott módszertan, nemzeti szinten meghatározott vagy az irányító hatóság által kidolgozott módszertan alapján kerültek elszámolásra és a számviteli szabályozást is magukban foglaló nemzeti szabályokkal összhangban merültek fel.
2.3.2.3. Azon költségek számolhatóak el, amelyek teljes összegben (szállítói finanszírozás esetén támogatáson felüli összegben) az Útmutató 2.2. pontjában rögzített elszámolhatósági időszak során kerültek kifizetésre. Ezen túlmenően elszámolható költségnek minősül a 3.3.12. pont szerinti értékcsökkenési leírás, valamint az állammal vagy önkormányzattal szemben adó- vagy járulék-elszámolás keretében beszámításra került kötelezettség. Elszámolható költségnek minősül továbbá a szállítói számlának a szállítói szerződés alapján a megrendelőnek járó kötbér vagy késedelmi kamat beszámítása miatt pénzügyileg nem rendezett része. Egyéb beszámítás nem számolható el. Amennyiben a kötbér vagy a késedelmi kamat a végszámlában kerül érvényesítésre, a számlán egyértelműen fel kell tüntetni ennek tényét és összegét.
2.3.2.4. A támogatott projekt kapcsán felmerült azon költségek számolhatóak el, amelyek a projekt céljainak eléréséhez, illetve végrehajtásához szükségesek, és a projekt elfogadott költségvetésében, valamint annak hatályos módosításában betervezésre kerültek. A költségek csak olyan mértékben számolhatók el, amilyen mértékben a támogatott projekthez kapcsolódnak, illetve amilyen mértékben annak célját szolgálják, ennek alátámasztása a kedvezményezett kötelezettsége.
2.3.2.5. A költségszámítás alapjául szolgáló egységárak nem haladhatják meg a szokásos piaci árat (pl. a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződésben rögzített árat, a több lehetséges szállítótól történő ajánlatkérés keretében beérkezett ajánlatok alapján kialakult árat, az irányító hatóság által előzetesen meghatározott fajlagos mutatók szerinti fajlagos árat, piacfelmérés alapján meghatározott árat). A költségtételeknek a projekt költségvetésének megfelelően részletezetteknek és ilyen módon ellenőrizhetőknek kell lenniük ahhoz, hogy meghatározható legyen a besorolásuk. Ha a szokásos piaci ár igazolására az irányító hatóság árajánlat kérését írja elő a támogatást igénylők és a kedvezményezettek számára, az árajánlatoknak legalább három, egymástól és a kedvezményezettől független ajánlattevőtől kell származni. A támogatást igénylő és a kedvezményezett köteles vizsgálni az ajánlattevők szerződés teljesítésére való alkalmasságát. A szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumokat - amennyiben a felhívásban korábbi benyújtás előírására nem került sor -, a legkésőbb az adott költséget tartalmazó kifizetési igénylés részeként be kell nyújtania a kedvezményezettnek. Azon szerződések esetén, amelyek elszámolható összköltsége nem haladja meg a 100 000 forintot, a kedvezményezett részéről nem szükséges a piaci ár alátámasztása. Az irányító hatóság vezetője a piaci ár alátámasztásától egyedi döntéssel eltekinthet az adott projekthez kapcsolódó megbízási jogviszonyban foglalkoztatott természetes személy szellemi tevékenységével kapcsolatban felmerült, 8 órás munkavégzésre vetített 300 000 forintot és annak járulékait meg nem haladó összköltség vonatkozásában azzal, hogy 8 óránál rövidebb időtartamú foglalkoztatás esetén ezen értékhatárt arányosítani szükséges.
2.3.2.5a. Az EMVA és az ETHA finanszírozású projektek kivételével a hárommillió forintnál nagyobb elszámolható összköltségű projektek azon szerződései esetén, amelyek elszámolható összköltsége nem haladja meg a 300 000 forintot, a szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumokat a kedvezményezettnek nem kell benyújtania az irányító hatósághoz, azonban azokat az irányító hatóság helyszíni ellenőrzés keretében ellenőrizheti. Ezen szerződések esetén a szokásos piaci ár a kedvezményezett döntése alapján árajánlattal is igazolható, az irányító hatóság azonban ebben az esetben sem tekinthet el az ellenőrzéstől. A szokásos piaci árnak való megfelelést az irányító hatóság ellenőrizheti úgy is, hogy a felhívásban az adott költségtípus esetén referenciaárakat ír elő, és a kifizetési igénylés vizsgálata során az előírt referenciaárakhoz képest vizsgálja a felmerült valós költséget. Ilyen esetben - a közbeszerzési kötelezettség alá eső beszerzések kivételével - a kedvezményezett a felhívásban mentesíthető a szokásos piaci árnak való megfelelést alátámasztó dokumentumok beadása alól.
2.3.2.5b. Nem független az az ajánlattevő, amelyben a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett vagy tulajdonosa (irányító vagy felügyeleti szerve), annak tagja, a szervezet nevében nyilatkozattételre, képviseletre jogosult személy, ezen személy Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozója, tulajdonosi, fenntartói, vagyonkezelői, irányítási, képviseleti, munkáltatói, vagy kinevezési jogokat gyakorol, vagy fordítva, amely olyan szállítótól származik, amelynek tulajdonosa (irányító vagy felügyeleti szerve), annak tagja, a szervezet nevében nyilatkozattételre, képviseletre jogosult személy, ezen személy Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. pontja szerinti hozzátartozója a kedvezményezett szervezetében vagy a másik ajánlattevő szervezetében tulajdonosi, fenntartói, vagyonkezelői, irányítási, képviseleti, munkáltatói vagy kinevezési jogokat gyakorol. Nem független továbbá az ajánlattevő, ha a támogatást igénylő, illetve kedvezményezett vagy másik ajánlattevő vonatkozásában partner vagy kapcsolt vállalkozásnak minősül.
2.3.2.6. Azon költségek számolhatóak el, amelyek főszabályként az operatív programban meghatározott, az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikk 7. pontja szerinti programterületen a projekt előkészítése, végrehajtása érdekében merültek fel. Ha a projekt átnyúlik a programterületen, és a tevékenységek a projekt jellege következtében nem megoszthatóak, az átnyúló tevékenységekkel kapcsolatos költségek abban az esetben számolhatók el, ha a projekt programterületen átnyúló része is a támogatott programterület javát szolgálja. A programterületen átnyúló projektekkel kapcsolatos további szabályokat az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikke, valamint az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke szabályozza. A programterületen kívüli, határon átnyúló fejlesztések, transznacionális műveletek végrehajtása során ugyanazon költségek számolhatók el a projekt keretében, mint a programterületen.
2.3.2.7. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikk (11) bekezdése szerint egy projekt több alapból is részesülhet támogatásban, de több alap nem finanszírozhatja ugyanazt az elszámolható költséget, azaz az egyes költségek elszámolása alkalmával nem valósulhat meg kettős finanszírozás.
2.3.2.8. Az adott projektben elszámolható költségek körét a felhívás tartalmazza, és ezen költségek nem szerepelhetnek az Útmutató, valamint a felhívás által nem elszámolhatónak minősített költségek között.
2.3.2.9. Azon költségek számolhatók el, amelyek az elszámolhatóság időszakában, ezen belül a támogatási szerződésben rögzített projekt fizikai befejezése határidejéig merültek fel. Ha a felek időszakonkénti elszámolásban, fizetésben vagy meghatározott időszakra szóló elszámolásban állapodtak meg, és az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) alapján a teljesítés napja későbbi, mint a projekt fizikai befejezése, a számla kiállítási dátumának a támogatási szerződés szerinti projekt megvalósítás időszakán belül kell lennie.
2.3.2.10. Nem számolhatóak el a közvetítőkkel vagy tanácsadókkal kötött szállítói szerződéssel kapcsolatban felmerült költségek, ha a szerződés a kifizetést a szállítói szerződésben rögzített tevékenység összköltségének százalékos arányában határozza meg, kivéve, ha a részteljesítés lehetőségét a szerződés vagy annak hatályos módosítása tartalmazza. Az ilyen ténylegesen felmerült és kiegyenlített részköltségeket a végső kedvezményezett az általános elszámolási szabályoknak megfelelően köteles alátámasztani a munka vagy a szolgáltatás teljesítésére és valós piaci értékére történő hivatkozással, részletes teljesítésigazolással. Ha a szállítói szerződésben százalékos alapon meghatározott érték magasabb, mint a valós piaci ár, a különbözet nem elszámolható.
2.3.2.11. Azon költségek számolhatók el, amelyek egyéb közösségi szintű horizontális politikák feltételeit is teljesítik, tehát a projekt végrehajtása során a kedvezményezett betartotta különösen a közbeszerzési, versenyjogi (állami támogatási), környezetvédelmi, esélyegyenlőségi szabályokat.
2.3.3. Az elektronikus számla záradékolása
2.3.3.1. Ha a kedvezményezett elektronikus számlát kíván elszámolni, az e rendeletben foglalt záradékolási kötelezettségének a következő módok valamelyike szerint tehet eleget:
2.3.3.1.1. A kedvezményezett nem záradékolja a számlát, ehelyett az e-aláírást megelőzően a szállító írja rá a számlára annak a projektnek az azonosító számát, amelyhez a számla benyújtásra kerül.
2.3.3.1.2. Ha a szállító nem záradékol, és a kedvezményezett rendelkezik e-aláírással, akkor a kedvezményezett elektronikusan rávezeti a számlára a záradékolást, majd aláírásával hitelesíti a számlát és a záradékolást is egyben.
2.3.3.1.3. Ha a szállító nem záradékol és a kedvezményezett nem rendelkezik e-aláírással, akkor a kedvezményezett nyilatkozatot tölt ki, amelyet aláírást követően beszkennel, és ahhoz csatolja elektronikusan az elektronikus számlát, az általa választott szoftverrel.
2.3.4. Állami támogatásokra vonatkozó szabályok
2.3.4.1. Ha egy projekt egyszerre teljesíti az EUMSz 107. cikk (1) bekezdésében szereplő feltételeket, úgymint
2.3.4.1.1. állami vagy állam által kontrollált forrásból részesül támogatásban,
2.3.4.1.2. a nyújtott állami forrás szelektív,
2.3.4.1.3. a kapott támogatás előnyt jelent a kedvezményezett számára,
2.3.4.1.4. a támogatás érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és
2.3.4.1.5. a támogatás révén torzul a verseny vagy ennek veszélye fennáll, abban az esetben a projektnek nyújtott támogatás az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül, és a 2014-2020 programozási időszakra rendelt források felhasználására vonatkozó uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatási szabályokról szóló 255/2014. (X. 10.) Korm. rendeletet (a továbbiakban: állami támogatásokra vonatkozó szabályozás), illetve az abban hivatkozott közösségi jogi szabályozást is figyelembe kell venni az elszámolhatóság feltételeinek meghatározásakor.
2.3.4.2. Az Útmutató 2.3.4.1. pontja értelmében - ha egy felhívás keretében az EUMSz 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatás nyújtására kerül sor - az elszámolható költségek típusainak, illetve százalékos vagy összegszerű korlátainak, továbbá bizonyos támogatási kategóriák esetén az egyes projektek esetén elszámolható költségek/megítélhető támogatás összegének meghatározásakor az Útmutatóban foglaltak mellett az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás releváns rendelkezéseit is alkalmazni kell.
2.3.4.3. Az állami támogatásokra vonatkozó szabályozásban foglaltak szűkítőbbek lehetnek az Útmutatóban rögzített elszámolhatósági szabályoknál, és fordítva, az Útmutatóban rögzített elszámolhatósági szabályok is szűkítőbbek lehetnek a állami támogatásokra vonatkozó szabályozás rendelkezéseinél az eltérő jogszabályi háttérből adódóan. Egy adott költségtípus esetén az állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó projektnél a szigorúbb szabályozást kell figyelembe venni.
2.4. Tartalék, előre nem tervezett többletköltségek
2.4.1. Általános tartalék képzése
2.4.1.1. A tervezett általános tartalék az előre nem látható, elvárható gondos tervezés mellett nem tervezhető, de elszámolható költséget jelentő kiadások fedezetére szolgál. Az előre nem látható, és elvárható gondos tervezés mellett nem tervezhető kiadások fedezetén túlmenően csak abban az esetben használható fel a tartalék, ha a projekt alapvető céljainak teljesülését elősegítő, ésszerűsítést célzó, valós igényeken alapuló módosítások miatt pótlólagos műszaki tartalom megvalósítása válik szükségessé, amelynek eredményeként a projekt keretében létrehozott szakmai tartalom kedvezőbb paraméterekkel bír (pl. tartósság, funkció, élettartam, terhelhetőség, kapacitás), ezáltal működtetése, fenntartása igazolhatóan hatékonyabbá, költségtakarékosabbá válik.
2.4.1.2. Nem számolhatóak el a projekt céljához nem kapcsolódó, a kivitelezés során felmerülő olyan többletigények, amelyek nem elengedhetetlenül szükségesek a projekt megvalósításához és nem járulnak hozzá a felhívás céljainak megvalósításához.
2.4.1.3. A tartaléknak a projekt összes elszámolható költségéhez viszonyított maximális arányát a felhívásban kell meghatározni, de az nem lehet több, mint a projekt támogatási szerződésben meghatározott összes elszámolható költségének 10%-a.
2.4.1.4. Nagyprojektek esetében a tartalék nem lehet több, mint a projekt támogatási szerződésben meghatározott összes beruházási költségének 10%-a.
2.4.1.5. Ha a kedvezményezett kétséget kizáróan bizonyítani tudja, hogy a projekt biztonságos megvalósítása szükségessé teszi a magasabb tartalékösszeg képzését, az irányító hatóság egyedileg engedélyezheti azt.
2.4.1.6. A tartalék csak az irányító hatóság előzetes engedélyével, a projekt költségvetésén belül átcsoportosítással használható fel, a felhasználásra vonatkozó igényt a költségvetés módosítására vonatkozó bejelentéssel kell kezdeményezni a 86. § alapján.
2.4.1.7. A tartalék felhasználása során figyelembe kell venni a vonatkozó jogszabályokat (így különösen a Kbt. és a Ptk. szerződésmódosításra vonatkozó előírásait), továbbá az Útmutatóban vagy a felhívásban rögzített százalékos vagy összegszerű korlátokat.
2.4.1.8. A módosítás következtében a támogatási szerződésben rögzített támogatási összeg, valamint - e rendelet eltérő rendelkezése hiányában - a támogatási intenzitás nem növekedhet.
2.4.1.9. Ha a projekt keretében várhatóan szállítói finanszírozási mód keretében forinttól eltérő devizában kötött a projekt összes elszámolható költségéhez mérten nagy összegű szállítói szerződés elszámolására kerül sor, a folyósítás során felmerülő árfolyam-kockázat elkerülése, illetve minimalizálása érdekében kötelező a projekt összes elszámolható költségének legalább 5%-ával megegyező mértékű általános tartalék képzése.
2.4.2. Előre nem tervezett többletköltségek finanszírozása
2.4.2.1. Ha a projekt megvalósítása során olyan előre nem tervezett, és a kedvezményezett, valamint a vele szerződő vállalkozó által előre nem látható - a szerződéskötés alapjául szolgáló dokumentációban nem szereplő - tevékenység (pl. pótmunka) költsége merül fel, amely megfelel az elszámolhatóság feltételeinek, a projekt eredeti célkitűzésének végrehajtásához és fenntarthatóságához elengedhetetlen, akkor ez a tevékenység támogatható.
2.4.2.2. Építőipari pótmunkaként csak olyan munkák költsége számolható el, amelyek az építési naplóban rögzítésre kerülnek. Az építőipari pótmunka jogi szabályozására a Ptk. 6:244. §-a, az építési beruházások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet] rendelkezései, a 2015. november 1-jén vagy azt követően megkezdett közbeszerzésekre és a közbeszerzések alapján megkötött szerződésekre az építési beruházások, valamint az építési beruházásokhoz kapcsolódó tervezői és mérnöki szolgáltatások közbeszerzésének részletes szabályairól szóló 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet] 20. §-a, valamint a közbeszerzési eljárás eredményeként létrejött szerződés módosításával kapcsolatban a Kbt. rendelkezései irányadók.
2.4.2.3. Az előre nem tervezett többletköltségek csak a 86. § szerinti előzetes bejelentéssel számolhatók el, ha a támogatási szerződésben meghatározott műszaki-szakmai tartalom változásával, vagy költségátcsoportosítással járnak.
2.4.2.4. Közbeszerzési eljárás eredményeként létrejött szerződések esetén a szerződés módosításának szabályait - a műszaki tartalmat érintő (pl. pótmunka miatti) módosításokat is beleértve - a Kbt. 141. §-a, valamint - építési beruházások esetén - a 306/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. §-a, a 2015. november 1-jén vagy azt követően megkezdett közbeszerzésekre és a közbeszerzések alapján megkötött szerződésekre a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 20. §-a határozza meg.
3. AZ ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEK RÉSZLETES ISMERTETÉSE
3.1. Az elszámolható költségek részletes ismertetése minden olyan költségfajtát tartalmaz, amely valamelyik ESB Alap hozzájárulásából finanszírozható. A nem elszámolható költségekkel kapcsolatos eltérő részletszabályokat az egyes alapok tekintetében az Útmutató 6. pontja tartalmazza. Az állami támogatási kategóriákra vonatkozó elszámolhatósági szabályokat az állami támogatásokra vonatkozó szabályozás tartalmazza.
3.2. Előkészítés költségei
3.2.1. Projekt előkészítés jogcímén a következő költségek számolhatók el:
3.2.1.1. jogszabály, hatóság, felhívás által előírt kötelező előzetes tanulmányok, műszaki dokumentáció (ideértve a közbeszerzési eljárásokhoz kapcsolódó szakmai háttérdokumentációt is) elkészítése;
3.2.1.1.1. megvalósíthatósági tanulmány,
3.2.1.1.2. környezeti hatásvizsgálat, előzetes vizsgálat, egységes környezethasználati engedélyhez kapcsolódó vizsgálat,
3.2.1.1.3. egyéb szükséges háttértanulmányok, szakvélemények, beleértve a beruházással érintett terület ökológiai állapotának felmérését és egyéb, horizontális követelményhez kapcsolódó adatszolgáltatás biztosítása érdekében felmerülő költséget,
3.2.1.2. szükséges engedélyezési dokumentumok, műszaki tervek, kiviteli és tendertervek és ezek hatósági díjának (illeték, igazgatási szolgáltatási díj, egyéb eljárási költség) költségei, ideértve a művelési ág váltását, művelési ágból való kivétel adminisztratív költségét is,
3.2.1.3. tervellenőr költsége, ha alkalmazása jogszabály alapján kötelező,
3.2.1.4. közbeszerzési eljárások lebonyolításával kapcsolatos költségek (ideértve a közbeszerzési eljárások lebonyolításával kapcsolatos szakértő díját is), amely nem lehet több a projekt összes elszámolható költségének 1%-ánál,
3.2.1.5. előzetes igényfelmérés, célcsoport elemzése, piackutatás, szakértői hálózatépítés, szakértői műhelymunkák,
3.2.1.6. szükségletfelmérés, helyzetfeltárás,
3.2.1.7. társadalmi partnerek, érintettek bevonásával kapcsolatos költségek (ha a beruházás problémamentes megkezdéséhez indokolt, pl. helyi népszavazás, közmeghallgatás),
3.2.1.8. előkészítéshez kapcsolódó egyéb szakértői tanácsadás.
3.2.2. Az előkészítés közbeszerzési költségeken kívüli összes elszámolható költsége nem haladhatja meg a projekt összes elszámolható költségének 7%-át.
3.2.3. Kizárólag előkészítési tevékenységet támogató projektekre a százalékos korlátozást nem kell érvényesíteni, ebben az esetben azonban elszámoló bizonylatok alapján történik az elszámolás.
3.3. Beruházások
3.3.1. Az Útmutató értelmezésében beruházás a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 3. § (4) bekezdés 7. és 8. pontjának megfelelő tevékenység.
3.3.2. Beruházás költségei alatt az Útmutató a Sztv. hatálya alá tartozó kedvezményezettek esetében az Sztv. 47. §, 48. § és 51. §-a által meghatározottakat, a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja.) hatálya alá tartozó kedvezményezettek esetében az Szja. 3. § 54. pontjában meghatározottakat érti a következő eltéréssel. Az Útmutató 6. pontjában a nem elszámolható költségek között felsorolt - egyébként az Sztv. szerint a beruházás bekerülési értékébe, illetve az Szja. szerint a beruházási költségbe beletartozó - költségek nem elszámolhatóak.
3.3.3. Az Útmutató alapján elszámolhatósági szempontból a beruházás költségei között kell tervezni, és a monitoring és információs rendszerben nyilvántartani azokat az Sztv. 47. §, 48. § és 51. §-a szerinti költségeket is, amelyek az Áhsz. hatálya alá tartozó szervezetek esetén az Áhsz. alapján nem képezik a beruházás bekerülési értékének részét.
3.3.4. Beruházási költség idegen tulajdonban lévő tárgyi eszközön (ideértve a földterületet, ingatlant) is elszámolható lehet, ha
a) a kedvezményezett az idegen tulajdon használatára vonatkozóan jogalappal rendelkezik, és megfelel a felhívásban megfogalmazott feltételeknek, vagy
b) a beruházás célja
ba) hátrányos helyzetű személy tulajdonában álló ingatlan komfortfokozatának növelése (különösen egészségügyi helyiség létesítése) vagy
bb) mozgásszervi fogyatékos vagy közlekedőképességében súlyosan akadályozott személy - vagy közeli hozzátartozója - tulajdonában álló ingatlan akadálymentesítése
és az ezekhez közvetlenül kapcsolódó fejlesztés.
3.3.5. A projektfenntartási kötelezettséget a bérelt eszközön, a földterületen, az ingatlanon vagy az ingatlanban megvalósított beruházások esetében is teljesíteni kell.
3.3.6. Ingatlanvásárlás
3.3.6.1. Az Útmutató 3.3.6. pontja az Sztv. szerinti ingatlanok és kapcsolódó vagyoni értékű jogok számlacsoportba tartozó tételekre vonatkozik.
3.3.6.2. Ha a projekt megvalósítása olyan ingatlanokat érint, amelyekhez az Sztv. 26. § (3) bekezdése szerinti vagyoni értékű jogok kapcsolódnak és a projekt nem megvalósítható a vagyoni értékű jogok megváltása nélkül, ezen költségek elszámolhatóak.
3.3.6.3. Az ingatlan értéke, valamint az ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogok megváltásának költsége kizárólag független árszakértői vagy értékbecslői határozat vagy szakvélemény vagy jogszabályban meghatalmazott hivatalos szerv (különösen a kisajátítási hatóság) által megállapított összeg erejéig lehet elszámolható. Az adás-vétellel kapcsolatos valamennyi költség - pl. ügyvédi díjak, értékbecslés, kisajátítási terv, kártalanítási költségek - elszámolható.
3.3.6.4. Az ingatlanvásárlás összes elszámolható költsége nem haladhatja meg a projekt összes elszámolható költségének 2%-át, kölcsön formájában nyújtott pénzügyi eszköz esetén 10%-át.
3.3.7. Egyéb, ingatlanhoz kapcsolódó kártalanítási költségek
3.3.7.1. Egyéb, ingatlanhoz kapcsolódó, tulajdonszerzéssel nem járó kártalanítási költségek, pénzbeli térítések (pl. vezetékjogi kártalanítás, fennálló bérleti jog és a beruházással érintett ingatlan használatára vonatkozó jogviszony megszüntetésének költségei) elszámolhatóak, ha a projekt megvalósításához közvetlenül és elengedhetetlenül kapcsolódnak.
3.3.7.2. Mivel az Útmutató 3.3.7.1. pontja szerinti költségek nem ingatlan tulajdonszerzéshez kapcsolódnak, ezért ezeket nem kell figyelembe venni az ingatlanvásárlásra vonatkozó százalékos korlát számítása során.
3.3.8. Terület-előkészítés
3.3.8.1. Elszámolhatók a projekt célkitűzéseihez illeszkedő terület beruházásra alkalmassá tétele érdekében végzett előkészítő munkák költségei.
3.3.8.2. A terület-előkészítés összes elszámolható költsége nem haladhatja meg a projekt összes elszámolható költségének 2%-át.
3.3.8.3. Kizárólag terület-előkészítési tevékenységet támogató projektekre a százalékos korlátozást nem kell érvényesíteni, ebben az esetben azonban elszámoló bizonylatok alapján történik az elszámolás.
3.3.9. Építés
3.3.9.1. Építés (átalakítás, bővítés, felújítás), épület-kivitelezés költsége akkor számolható el, ha az a projekt végrehajtásához szükséges, vagyis olyan épületek, építmények építési és értéknövelő felújítási, bővítési költségei számolhatók el, amelyekhez támogatott tevékenységek köthetők.
3.3.9.2. Az építési költségek alatt kell érteni az új építésen túl minden, az építmény rendeltetésszerű hasznosítását lehetővé tevő átalakítást, felújítást, bővítést is.
3.3.9.3. Az akadálymentes hozzáférést biztosító átalakítási költségek elszámolhatók, ha az akadálymentesítés végrehajtása nélkül az épület nem lenne alkalmas a feladat ellátására. Az akadálymentesítés szükségességét és az átalakítási terv megfelelőségét szakvéleménnyel kell alátámasztani.
3.3.10. Eszközbeszerzések
3.3.10.1. Tárgyi eszközök beszerzése
3.3.10.1.1. A projekt céljához kapcsolódó, a piacon elérhető, a projektcélok megvalósításához szükséges technológiát használó eszközök Sztv. 47-51. §-a szerinti bekerülési értéke elszámolható (ideértve a bekerülési érték részét képező, esetlegesen a projektmegvalósítás időtartamán átnyúló úgynevezett üzemeltetés támogatási díjakat is). A projekt céljaival közvetlen összefüggésben, indokolt esetben elszámolható meglévő eszköz átalakításának, bővítésének, korszerűsítésének költsége - ideértve a zavartalan és biztonságos üzemeltetését szolgáló munka költsége is - ha az felújításnak minősül.
3.3.10.1.2. Az eszköznek meg kell felelnie a hatályos szabványoknak és normáknak.
3.3.10.1.3. Támogatásból beszerzett tárgyi eszközök után értékcsökkenés nem számolható el a projekt keretében.
3.3.10.1.4. Próbaüzem költségei elszámolhatóak, a próbaüzem alatt keletkező bevételek kezelésére a projekt-bevételek kezelésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni az Útmutató 4.4. pontja szerint.
3.3.10.1.5. Főszabály szerint új, kereskedelmi forgalomban, vagy gyártótól beszerezhető, első üzembe-helyezésű gépek, technológiai berendezések, eszközök, anyagok beszerzése és beépítése támogatható. Az „új” jelző csak olyan beruházási jellegű termékeket illet meg, amelyeknél a kedvezményezett rendelkezik a vétel időpontjában (a számlakiállítás dátuma) kezdődő termékfelelősségi, garanciális és szavatossági jogainak érvényesíthetőségéhez szükséges, a gyártó és a forgalmazó által kibocsátott, hiteles dokumentumokkal.
3.3.10.2. Használt eszköz beszerzése
3.3.10.2.1. A főszabálytól eltérően a következő feltételek teljesülése esetén elszámolható a használt eszköz beszerzése:
3.3.10.2.1.1. adott eszközt a megelőző hét évben nem európai uniós vagy hazai támogatásból szerezték be, vagy állították elő, amit az eladó igazolni tud, és más megoldás (új eszköz beszerzése, lízing stb.) igénybevétele nem indokolt,
3.3.10.2.1.2. az eszköz eladója igazolja az eszköz eredetét,
3.3.10.2.1.3. a használt eszköz értéke nem érheti el a hasonló rendeltetésű, azzal azonos, vagy közel azonos műszaki paraméterekkel rendelkező új eszköz piaci értékét, kivéve, ha a felhívás alapján kifejezetten cél a használt (korhű) eszközök beszerzése, valamint a használt eszköz ára nem haladhatja meg a piaci árat (ennek igazolása történhet pl. független értékbecslő igénybevételével vagy a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvényben (a továbbiakban: Taotv.) foglalt értékcsökkenési leírás mértékek alkalmazásával),
3.3.10.2.1.4. a használt eszköznek is meg kell felelnie a hatályos szabványoknak, normáknak, technológiai és egyéb műszaki feltételeknek.
3.3.10.3. Immateriális javak beszerzése
3.3.10.3.1. A projekt megvalósításához szükséges, az Sztv. 25. §-a szerinti immateriális javak (pl. szellemi termékek felhasználásának joga, licencek) Sztv. 47-51. §-a szerinti bekerülési értéke elszámolható (ideértve a bekerülési érték részét képező, esetlegesen a projektmegvalósítás időtartamán átnyúló ún. üzemeltetés támogatási díjakat is).
3.3.11. Lízing
3.3.11.1. Kizárólag a Sztv. 3. § (8) bekezdés 13. pontja szerinti pénzügyi lízing számolható el.
3.3.11.2. Támogatott lízingügylet esetén kizárólag a lízingbe vevőnek nyújtható támogatás,
a támogatás kedvezményezettje tehát közvetlenül a lízingbe vevő.
3.3.11.3. A számlával vagy egyéb, azonos bizonyító erejű számviteli bizonylattal igazolt lízingdíj tőkerésze elszámolható, ha a lízing az eszköz használatának legkedvezőbb módja, ellenkező esetben a többletköltségeket le kell vonni az elszámolható költségekből.
3.3.11.4. Zártvégű pénzügyi lízing esetén, ha a legrövidebb lízingelési időszak egyenlő az eszköz hasznos élettartamával, a támogatás alapjául szolgáló elszámolható költség nem haladhatja meg az eszköz piaci értékét.
3.3.11.5. Nyíltvégű pénzügyi lízing esetén, ha a legrövidebb lízingelési időszak nem egyenlő az eszköz hasznos élettartalmával, a lízing díjakra a támogatható projekt megvalósítási időszakának arányában nyújtható közösségi társfinanszírozással támogatás. Ebben az esetben a lízingbe vevőnek bizonyítania kell, hogy a lízing volt a legköltséghatékonyabb módszer a berendezés használatának megszerzésére. Ha a költségek egyéb módszer alkalmazása (például a berendezés bérbevétele) esetén alacsonyabbak lettek volna, a többletköltséget le kell vonni a támogatható kiadásokból.
3.3.11.6. A lízingszerződéssel összefüggő egyéb költségek (pl. kamat, árfolyam-különbözet) nem elszámolhatók. Az elszámolás alapját kizárólag a projekt megvalósítás során ténylegesen kifizetett lízing költségek jelentik, tehát a megvalósítási időszakon túlnyúlóan felmerülő lízingdíjak nem elszámolhatók.
3.3.11.7. A lízing futamidő azzal a feltétellel áthúzódhat a projekt-fenntartási időszakra, ha a lízingdíj támogatásból finanszírozott hányada a projektmegvalósítás időszakában teljes egészében (mintegy előtörlesztésként) kifizetésre kerül, a tulajdonjog átszállása a lízingbe vevőre pedig a fenntartási időszak során megtörténik.
3.3.11.8. Visszlízing: az elszámolható költség meghatározása a lízingbe vevőnek nyújtott támogatással kapcsolatban meghatározott feltételekkel összhangban történik.
3.3.12. Értékcsökkenés
3.3.12.1. Értékcsökkenés az Sztv. 52. § és 53. §-a szerinti számviteli szabályozásnak megfelelően, a használatba vett tárgyi eszköz után elszámolható, ha az eszköz beszerzése a projekt keretében nem minősül elszámolható költségnek. Értékcsökkenést kizárólag a nem - közösségi vagy hazai - támogatásból beszerzett, de a projekt megvalósításához közvetlenül igénybe vett eszközökre lehet elszámolni. Értékcsökkenés kizárólag az eszköznek a projekt megvalósítási időszakára eső tényleges használatának arányában, és a projektre fordított idő arányában számolható el.
3.3.12.2. Az eszköz hasznos élettartamát, az értékcsökkenés Sztv. 80. §-a szerinti számítási módszerét és az éves értékcsökkenés mértékét az elszámolás során jelezni kell. Az elszámolható értékcsökkenési leírás nem haladhatja meg a Taotv. szerint meghatározott mértéket.
3.3.12.3. Az üzemeltetési kötelezettség ideje alatt használatból kivont tárgyi eszközt azonos rendeltetésű, azonos vagy jobb paraméterekkel rendelkező tárgyi eszközzel a kedvezményezett saját forrás felhasználásával az irányító hatóságnak történő bejelentéssel lecserélheti.
3.4. Szolgáltatásvásárlások költsége
3.4.1. Harmadik féltől megrendelt, a támogatott tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó, az Sztv. 3. § (7) bekezdés 1. és 2. pontja szerinti igénybe vett szolgáltatások és egyéb szolgáltatások költsége számolható el.
3.4.2. Szolgáltatás költségei alatt az Útmutató az Sztv. 51. § (2) és (3) bekezdése által meghatározottakat érti a következő eltéréssel: az Útmutató 6. pontjában felsorolt, - egyébként az Sztv. szerint a szolgáltatás bekerülési értékébe beletartozó - költségek nem elszámolhatóak.
3.4.3. Különösen a következő szolgáltatási tevékenységekhez kapcsolódó költségek és díjak számolhatók el:
3.4.3.1. felmérések, kimutatások, adatbázisok, kutatások, tanulmányok készítésének költsége,
3.4.3.2. az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet [a továbbiakban e melléklet alkalmazásában: 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet] szerinti építési műszaki ellenőri szolgáltatás költsége, amelynek az összes elszámolható költséghez viszonyított aránya nem lehet több, mint 1%,
3.4.3.3. egyéb mérnöki és szakértői díjak, tanácsadási költségek (pl. fordítás, tolmácsolás, lektorálás),
3.4.3.4. képzéshez kapcsolódó költségek (az Útmutató 3.4.5. pontja szerint),
3.4.3.5. projekttevékenységek hatékonyságának és eredményeinek vizsgálatával kapcsolatos költségek,
3.4.3.6. marketingeszközök fejlesztési költsége,
3.4.3.7. piackutatás költsége,
3.4.3.8. K+F+I szolgáltatások díja,
3.4.3.9. minőség-, környezet- és egyéb irányítási rendszerekhez kapcsolódó költségek (pl. minőség-ellenőrzéssel és tanúsítással kapcsolatos szolgáltatások költsége, minőséget tanúsító címkék használatával kapcsolatos költségek),
3.4.3.10. rendezvényszervezés és kapcsolódó ellátási, ún. „catering” költségek, reprezentációs költségek kapcsolódó járulékokkal együtt,
3.4.3.11. a projekt-tevékenységhez kapcsolódó, nem a felhívás keretében meghatározott kötelező kommunikációs tevékenységek (pl. kiadványok, információs füzetek készítése, elektronikus megjelenés, képzések meghirdetése, tudatosság növelése, tájékoztatás, kommunikációs kampányok stb.) költsége,
3.4.3.12. a horizontális követelmények méréséhez és teljesítéséhez igénybe vett szolgáltatások díja,
3.4.3.13. a projektmegvalósításhoz kötődő és indokolt bérleti díjak (a projektmenedzsmenthez kötődő iroda és eszköz bérletet a projektmenedzsment költségek között kell elszámolni),
3.4.3.14. biztosítékok jogi, közjegyzői, bankköltségei - ha a támogatás folyósításához a biztosítéknyújtás kötelező (pl. bankgarancia költsége, ingatlan jelzáloghoz kötődő értékbecslés díja),
3.4.3.15. a fejlesztés tárgyára vonatkozó, az üzembe helyezést követően felmerülő vagyonbiztosítás (pl. a projekt keretében beszerzett és használt nagy értékű eszközök külön biztosítása) díja a megvalósítási időszak végéig számolható el, az üzembe helyezést megelőzően felmerülő, a beszerzett tárgyi eszközhöz kötődő, a bekerülési érték részét képező biztosítási díj az eszközbeszerzések között számolandó el.
3.4.4. A projekt megvalósításával kapcsolatban közvetve felmerülő, általános szolgáltatások:
3.4.4.1. a felhívás által előírt nyilvánosság biztosításának költsége, amelynek az összes elszámolható költséghez viszonyított aránya nem lehet több, mint 0,5%,
3.4.4.2. a projekt vonatkozásában végzett könyvvizsgálói szolgáltatás, amelynek az összes elszámolható költséghez viszonyított aránya nem lehet több, mint 0,5% (a felhívásban projektszintű könyvvizsgálat előírása kizárólag az arra vonatkozó elvárás-rendszer jogszabályokkal összhangban történő meghatározása esetén lehetséges),
3.4.4.3. hatósági igazgatási, szolgáltatási díjak, illetékek,
3.4.4.4. jogi, közjegyzői költségek.
3.4.5. Képzés és képzési anyagok elszámolható költségeire vonatkozó részletes szabályok
3.4.5.1. A képzési tevékenységek vonatkozásában az elszámolható költségek a következők lehetnek:
3.4.5.1.1. az oktatók költségei (szakértői díj, előadói, vagy szerzői díj),
3.4.5.1.2. az oktatók és a képzésben résztvevők utazási és szállásköltségei (tekintettel az Útmutató 3.7. pontja szerinti feltételekre),
3.4.5.1.3. a képzési projekttel kapcsolatos tanácsadói szolgáltatások költségei,
3.4.5.1.4. képzés megszervezésének és lebonyolításának költségei,
3.4.5.1.5. tananyag fejlesztésének, kivitelezésének (pl. tankönyv, munkafüzet, CD), segédanyagok bérlésének, beszerzésének költségei,
3.4.5.1.6. a projekt keretében végrehajtott fejlesztéshez (tananyagfejlesztés) és képzéshez kapcsolódó akkreditációs, minősítési, értékelési, regisztrációs díjak,
3.4.5.1.7. a résztvevők (célcsoport) alkalmassági vizsgálatának költsége,
3.4.5.1.8. a résztvevők (célcsoport) biztosításának díja a projektmegvalósítás időszakában,
3.4.5.1.9. a célcsoport tagjainak fizetett képzési támogatás, vagy egyéb, a célcsoport tagjainak a képzésük idejére fizetett díjazás (pl. megélhetési támogatás), a célcsoport tagjainak a képzés ideje alatti munkaidőre fizetendő munkabér, vagy kereset-kiegészítés (legfeljebb a képzést megelőzően és az az alatt elért átlagkereset különbözete), a vonatkozó hazai jogszabályok alapján fizetendő adókkal, járulékokkal együtt [a vonatkozó számításoknak tartalmazniuk kell a résztvevők létszámát, a juttatás egy főre és egy képzési időegységre vonatkozó összegét, és az időtartamot (órákban), továbbá ha a kifizetés postai úton történik, a kapcsolódó postai szolgáltatás költsége is elszámolható költségnek minősül],
3.4.5.1.10. képzési, oktatási, kutatás-fejlesztési projektek esetén a résztvevők, illetve a kutatás-fejlesztésben közreműködő hallgatók, doktorandusok számára ösztöndíj is elszámolható [az ösztöndíjra való jogosultság feltételeit (pl. meghatározott tanulmányi eredmény elérése) a felhívás vagy a projektjavaslat tartalmazza] - az ösztöndíj a képzés eredményességét nem befolyásoló, igazolt betegség idejére is kifizethető és elszámolható,
3.4.5.1.11. a célcsoport tagjai közül a képzésben résztvevők körében a képzés ideje alatt jelentkező azon költségek, amelyek gyermekeik vagy más, tőlük függő hozzátartozó gondozása miatt merülnek fel,
3.4.5.1.12. a képzésben résztvevő távolléte miatt felmerülő helyettesítési díj költsége a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény szerint.
3.4.5.1.13. egyéb kiadások:
3.4.5.1.13.1. a képzés céljára használt helyiségek, illetve eszközök bérleti díja,
3.4.5.1.13.2. képzés részvételi díja,
3.4.5.1.13.3. vizsgadíj, kivéve a pótvizsga díja,
3.4.5.1.13.4. bizonyítvány kiállításának díja,
3.4.5.1.13.5. képzés eredményességének nyomon-követéséhez kapcsolódó költségek,
3.4.5.1.13.6. képzők kiválasztásához kapcsolódó költségek,
3.4.5.1.13.7. képzési helyszín akadálymentesítése, ha ez kisebb költségű megoldást eredményez, mint eleve akadálymentesített képzési helyszín választása,
3.4.5.1.13.8. képzéshez kapcsolódó egyéb költségek.
3.4.5.2. Csak a ténylegesen képzésben eltöltött idő vehető számításba. A költségeket résztvevőnként és alkalmanként vagy időszakonként (óránként, naponként, hetenként) az adott időszakban, adott helyen szokásos díjtételek figyelembevételével kell tervezni és elszámolni.
3.4.5.3. A beruházáshoz (beszerzett eszközhöz stb.) kapcsolódó képzés, betanítás költsége a beruházás bekerülési értékeként számolandó el.
3.4.6. Egyéb, a projekt keretében megcélzott célcsoportok vonatkozásában elszámolható költségek
3.4.6.1. A közvetlen vagy közvetett célcsoport együttműködését ösztönző természetbeni (utalvány) vagy pénzbeni juttatás elszámolható.
3.4.7.
3.5. Saját teljesítés
3.5.1. Saját teljesítés alatt értendő, ha a kedvezményezett a támogatásból megvalósuló beruházás során, annak bekerülési értékének részeként bizonyos tevékenységeket saját maga végez. Nem számít saját teljesítésnek a kedvezményezett Sztv. 3. § (2) bekezdés 7. pontja szerinti kapcsolt vállalkozása - feltéve ha az adott operatív programra alkalmazandó egyéb jogszabály ettől eltérően nem rendelkezik - által, vagy nem gazdasági társaság kedvezményezett esetén a részben vagy egészben tulajdonában lévő gazdasági társaság által végzett teljesítés.
3.5.2. E tevékenység elszámolható értéke nem haladhatja meg a szokásos piaci értéket, nem haladhatja meg a pénzügyileg rendezett tételek alapján kimutatott, az Sztv. 51. § (1) és (2) bekezdése szerinti közvetlen önköltséget, valamint az Sztv. 82. § (3) bekezdése szerinti értékesítés közvetett költségeit. Az értékesítés közvetett költségei kizárólag abban az esetben vehetők figyelembe, ha azok valós költségeken alapulnak, és megfelelően igazolt, igazságos és méltányos módszer szerint, arányosan történik a tevékenységhez való hozzárendelésük. Az alátámasztás a kedvezményezett kötelezettsége.
3.5.3. Saját teljesítés, saját vállalkozásban végzett beruházás esetében a támogatási kérelem keretében benyújtott költségvetésnek olyan részletezettségűnek kell lenni, amelyből az önköltség egyértelműen megállapítható, és ami összhangban van a támogatási kérelem benyújtójának önköltség számítási szabályzatával.
3.5.3/A. Saját teljesítés bármely költségtípus esetén elszámolható, ha azt a felhívás lehetővé teszi.
3.5.4. A projekt szakmai megvalósításában közreműködő munkatársak személyi jellegű ráfordításai
3.5.4.1. A projekt céljának megvalósításában, illetve szakmai felügyeletében közvetlenül közreműködő személyzet - ide nem értve az Útmutató 3.8. pontja szerinti projektmenedzsment tevékenységet ellátó személyzetet -
3.5.4.1.1. bruttó munkabére,
3.5.4.1.2. személyi jellegű egyéb kifizetései (bérjellegű juttatások, pl. utazási költségtérítés, cafeteria),
3.5.4.1.3. munkaköri alkalmassági vizsgálatának díja [a munkaköri, szakmai, illetve személyi higiénés alkalmasság orvosi vizsgálatáról és véleményezéséről szóló 33/1998. (VI. 24.) NM rendelet alapján], és
3.5.4.1.4. bérjárulékai az Sztv. 79. §-a szerint elszámolhatók.
3.5.4.2. Bérként, bérjellegű juttatásként kizárólag a projekt céljainak megvalósításával összefüggésben, a munkaviszony, kinevezés alapján közvetlenül vagy közvetve nyújtott pénzbeli vagy természetbeni juttatások számolhatók el. A személyi jellegű egyéb kifizetések és bérjárulékok olyan mértékben elszámolhatóak, amilyen mértékben a támogatott projekthez kapcsolódnak.
3.5.4.3. A bérköltség csak a ténylegesen kifizetett munkabér alapján a projekt keretében való foglalkoztatás arányában számolható el munkaidő-kimutatás alapján.
3.5.4.4. Bérköltségek között elszámolható költség a megbízási szerződés keretében történő munkavégzés, valamint a szellemi alkotásra kötött felhasználási szerződésben rögzített személyes közreműködés díja.
3.5.4.5. A projekt szakmai megvalósításában közreműködő munkatársak személyi jellegű ráfordításai között elszámolható költség a projekt végrehajtásában közreműködő azon személyek bére, akik számára a projekt keretében nem kerül munkabér elszámolásra, hanem a munka elvégzése célfeladatok kiírásával vagy túlszolgálat elrendelésével, illetve többletfeladatot elrendelő megállapodás keretében oldható meg.
3.5.4.6. Munkavégzésre irányuló jogviszony megszűnése vagy megszüntetése esetében a munkaviszonyra, közalkalmazotti jogviszonyra és a közszolgálati, kormányzati szolgálati jogviszony megszűnésére vagy megszüntetésére vonatkozó jogszabályok által előírt, kötelezően fizetendő juttatások költsége olyan mértékben elszámolható, amilyen mértékben az a támogatott projekthez kapcsolódik függetlenül attól, hogy a munkavégzésre vonatkozó szerződés, illetve a kollektív szerződés az elszámolás arányára vonatkozóan eltérő rendelkezéseket tartalmaz. Az arányosításnál figyelembe kell venni egyrészt, hogy a projekt megvalósításában a közreműködő munkatárs munkaidejének egészében vagy csak egy részében vesz-e részt, másrészt azt, hogy a projektmegvalósítás időtartama hogyan aránylik a jogviszony megszüntetése miatt járó juttatás számítási alapját képező teljes, az adott munkahelyen töltött időtartamhoz. E pont alkalmazásában kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött időnek minősül az állami szolgálati jogviszonyban töltött idő is.
3.5.4.7. A tényleges vállalkozói kivét elszámolható olyan mértékben, amilyen mértékben az a támogatott projekthez kapcsolódik.
3.5.4.8. Nem elszámolható a jutalom, illetve az olyan jutalom jellegű kifizetés, amely mögött a teljesítés nem igazolható.
3.6. In-house beszerzések
3.6.1. A Kbt. 9. § (1) bekezdés h)-i) pontjában és (2) bekezdésében meghatározott in-house beszerzések alapján kötött szerződések elszámolhatóak, ha azok költsége nem haladja meg a szokásos piaci értéket, valamint a pénzügyileg rendezett tételek alapján kimutatott közvetlen és közvetett önköltség értékét.
3.6.2. Az in-house beszerzéseket olyan részletes, tételes egységárakat is tartalmazó kalkulációval kell alátámasztani, amelyből a beszerzés költsége egyértelműen megállapítható, és amely kétséget kizáróan igazolja, hogy e teljesítés szolgálja legjobban a költséghatékonyságot.
3.6.3. A 3.6.1. és 3.6.2. pontban előírt feltételek ellenőrizhetősége és nyomon követhetősége érdekében a szokásos piaci ár alátámasztásául szolgáló ajánlatkérés vagy piackutatás adattartalmának egyértelműen összehasonlíthatónak kell lennie az önköltségszámítás alapjául szolgáló tételekkel, mind időbeni felmerülésük, mind pedig részletezettségük tekintetében. Az in-house beszerzés eredményeként kötött szerződésben szerepeltetendő költségtételeknek szintén összehasonlíthatóaknak kell lenniük a szokásos piaci ár alátámasztással, illetve önköltségszámítással.
3.7. Útiköltség, kiküldetési költség
3.7.1. A projektben résztvevő célcsoportnak, illetve a projekt szakmai megvalósításában résztvevőknek a projekt megvalósításához közvetlenül köthető, a támogatott tevékenységekhez kapcsolódó, külső helyszínen történő munkavégzése, a projekt megvalósításával összefüggő képzése miatt felmerülő utazási és szállásköltségei elszámolhatóak. Az utazási és napidíj költségek a magyar jogszabályok szerint járulékokkal együtt számolhatóak el.
3.7.2. A napi utazási idő és a bekerülési költségek alapján kell dönteni a naponta való utaztatás, az egyszeri (több hetes távollét esetén hetente egyszeri) utaztatás és a helyszínen való elszállásolás között. Ha a napi utazási idő meghaladja a három órát, akkor célszerű az utóbbit választani, egyéb esetekben a költségek felmérését követően az alacsonyabb költséggel járó megoldást kell választani. A fogyatékkal élők utazása ez alól kivételt képezhet, a számukra legalkalmasabb (pl. külön busz) és megfelelően kialakított eszközöket kell igénybe venni.
3.7.3. A következő költségek számolhatóak el:
3.7.3.1. Utazás költségei:
3.7.3.1.1. Az útiköltségek (utazás és helybiztosítás költsége) a 2. osztályú tömegközlekedési eszközök, külföldre repülőgéppel történő utazás esetén turista osztályú repülőjegy igénybevétele alapján számolható el.
3.7.3.1.2. Hivatali vagy saját gépjármű (ideértve a közeli hozzátartozó tulajdonában álló gépjárművet is) használata esetén a megtett kilométerek alapján a tényleges üzemanyag-költség vagy az adóhatóság által közzétett elszámolható üzemanyag-költség és a kilométerenkénti adómentes térítés figyelembe vételével számolhatók el. Hivatali vagy saját gépkocsi használata esetén elszámolható a parkolási díj és a kiküldetés időtartamára eső autópálya használati díj.
3.7.3.1.3. Repülőgéppel történő utazás esetén elszámolható a reptéri illeték.
3.7.3.1.4. Az utasbiztosítás és a vízum költsége elszámolható.
3.7.3.1.5. Utazási bérlet költségét olyan arányban lehet figyelembe venni, amilyen arányban az a projekt tevékenységet szolgálja (pl. ha a képzés két hétig tart, akkor a havi bérlet árának felét stb.).
3.7.3.2. Szállásköltségek:
3.7.3.2.1. A szállásköltségek elszámolása esetén vendégéjszakánként, belföldi szállás esetén legfeljebb bruttó 15 000 forint, külföldi szállás esetén bruttó 150 euró mértékű költség számolható el. Belföldi szállás esetén magasabb összeg akkor számolható el, ha az elszállásolt személy hivatali beosztása alapján a kedvezményezett a magasabb összeget megindokolta, és azt az irányító hatóság elfogadta.
3.7.3.3. Helyi közlekedés költségei:
3.7.3.3.1. A kiküldetés helyszínén igénybe vett tömegközlekedési eszközökön történő közlekedés költsége bizonylat alapján elszámolható. Indokolt taxiköltség (pl. a szálláshely és a projekt megvalósításának helye, vagy a konferencia helye, vagy a projekttel közvetlenül összefüggésbe hozható helyszínek közötti út taxiköltsége) - ha tömegközlekedési eszköz igénybe vétele nem lehetséges, vagy csak indokolatlanul nagyobb időráfordítással - szintén elszámolható. Az indokoltság alátámasztása a kedvezményezett kötelezettsége.
3.7.3.4. Napidíj:
3.7.3.4.1. Célcsoport ellátmány-/napidíj- és szállásköltsége keretében a figyelembe vett létszám projekthez kapcsolódó ellátmánya, napidíja és szállásköltsége számolható el a vonatkozó hazai jogszabályok alapján.
3.7.3.4.2. Az útiköltség elszámolása egységköltségek alkalmazásával történik, ha a módszertant a felhívás biztosítja.
3.8. Projektmenedzsment költségek
3.8.1. A projektmenedzsment költségek együttesen nem haladhatják meg a projekt összes elszámolható költségének 2,5%-át. A projektmenedzsment költségeken belül kizárólag a következő tételek számolhatóak el, közszféra szervezet kedvezményezettek esetén az Útmutató 3.8.2-3.8.2.9. pontjában foglalt feltételek figyelembevételével:
3.8.1.1. a projekt előkészítési és megvalósítási időszakában végzett projektmenedzsment tevékenység személyi jellegű ráfordításai a 3.5.4. pontnak megfelelően,
3.8.1.2. iroda és eszközbérlet,
3.8.1.3. a menedzsment tevékenységhez kapcsolódó anyag - és az Sztv. 80. § (2) bekezdésében, illetve az Áhsz. hatálya alá tartozó szervezetek esetén az Áhsz. 1. § (4) bekezdése alapján meghatározott értékhatár alatti, egy összegben leírható tárgyi eszközök - költsége (pl. nyomtató, számológép, papír, írószer),
3.8.1.4. a kiküldetéshez kapcsolódó utazási költség az Útmutató 3.7. pontjában foglaltaknak megfelelően,
3.8.1.5. a projekt előkészítési és megvalósítási időszakában végzett projektmenedzsment tevékenységhez igénybe vett szakértői szolgáltatás díja.
3.8.2. Közszféra szervezetekre vonatkozó speciális előírások
3.8.2.1. Közszféra szervezet kedvezményezettek - ide nem értve az egyházi jogi személyt - az Útmutató 3.8.1.5. pontja szerinti szakértői szolgáltatást kizárólag akkor számolhatják el a projekt keretében, ha a szakértői szolgáltatást költségvetési szerv, vagy olyan gazdálkodó szervezet látja el, amelyben az állam vagy önkormányzat - együttesen vagy külön, közvetve vagy közvetlenül - 100%-os tulajdoni részesedéssel rendelkezik, és amelyek a szolgáltatást kizárólag közalkalmazotti, közszolgálati, kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban foglalkoztatott alkalmazottal, vagy megbízási jogviszonyban foglalkoztatott természetes személlyel láthatják el. E pont alkalmazásában kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött időnek minősül az állami szolgálati jogviszonyban töltött idő is.
3.8.2.2. A megyei jogú város önkormányzata a járása területén található települési önkormányzatok e rendelet hatálya alá tartozó támogatásból megvalósuló közfeladat-fejlesztési projektjei projektmenedzsment tevékenységének, valamint a 3.12.1. pontban foglalt további tevékenységek ellátásában köteles részt venni - kivéve a területi kiválasztási eljárásrendben kiválasztott projektek esetén -, ha azt a települési önkormányzat kéri. Megyei jogú város, illetve település által közösen fenntartott önkormányzati hivatal esetén területi kiválasztási eljárásrendben kiválasztott projektek tekintetében is a megyei jogú város önkormányzata köteles részt venni az e pontban meghatározott feladatok ellátásában, ha a települési önkormányzat kéri.
3.8.2.3. A megyei önkormányzat - a megye területén lévő megyei jogú város járásán kívül - a területén található települési önkormányzatok és területi kiválasztási eljárásrendben kiválasztott projektek esetén a megyei jogú város járásában található települési önkormányzatok esetében is, e rendelet hatálya alá tartozó támogatásból megvalósuló közfeladat fejlesztési projektjei projektmenedzsment tevékenységének, valamint a 3.12.1. pontban foglalt további tevékenységek ellátásában köteles részt venni, ha azt a települési önkormányzat kéri.
3.8.2.4. A települési önkormányzatokon kívüli közszféra szervezetek - ide nem értve az egyházi jogi személyt - e rendelet hatálya alá tartozó támogatásból megvalósuló közfeladat-fejlesztési projektjei projektmenedzsment tevékenységeinek ellátásában a területileg illetékes kormányhivatal köteles részt venni, ha azt a közszféra szervezet kéri.
3.8.2.5. A közreműködés a 3.8.2.2. és 3.8.2.3. pont esetén a települési önkormányzat és a megyei önkormányzat, a megyei jogú város önkormányzata, ezek által alapított költségvetési szerv, vagy olyan gazdálkodó szervezet között létrejött konzorciumi együttműködésben történhet, amelyben az állam vagy önkormányzat - együttesen vagy külön, közvetve vagy közvetlenül - 100%-os tulajdoni részesedéssel rendelkezik.
3.8.2.6. A közreműködés a 3.8.2.4. pont esetén történhet konzorcium alakításával vagy a kormányhivatal által nyújtott szolgáltatásnyújtással.
3.8.2.7. A projektmenedzsment tevékenységet a megyei jogú város önkormányzata, a megyei önkormányzat, a 3.8.2.5. pont szerinti gazdálkodó szervezet és a kormányhivatal kizárólag közalkalmazotti, közszolgálati, kormányzati szolgálati jogviszonyban vagy munkaviszonyban foglalkoztatott alkalmazottjával, vagy megbízási jogviszonyban foglalkoztatott természetes személlyel láthatja el. E pont alkalmazásában kormányzati szolgálati jogviszonyban töltött időnek minősül az állami szolgálati jogviszonyban töltött idő is.
3.8.2.8. A megyei jogú város önkormányzata, a megyei önkormányzat és a kormányhivatal közreműködésének 3.12.1. és 3.12.6. pont alapján megállapított mértékű költsége a projekt keretében elszámolható.
3.8.2.9. A 3.8.2-3.8.2.8. pont nem alkalmazandó, ha a közszféra szervezet a 3.8.2.2. és 3.8.2.3. pontban foglalt tevékenységek megvalósítása érdekében jogszabály alapján mással köteles konzorciumi megállapodást kötni.
3.8.3.
3.9. Általános (rezsi) költségek
3.9.1. Az általános (rezsi) költségek nem kapcsolhatók közvetlenül teljes mértékben egy adott folyamathoz, vagy tevékenységhez, azonban elengedhetetlenek a tevékenység végzéséhez. Ilyen költségek a következők:
3.9.1.1. közüzemi szolgáltatások (pl. víz, gáz, elektromos áram, távhő és hulladékgazdálkodási közszolgáltatás, telefon, fax, internet, telekommunikáció, tűzifa, szén, egyéb tüzelőanyagok) költsége és díja,
3.9.1.2. postaköltségek, ideértve az elektronikus kommunikáció működtetéséhez kapcsolódó költségeket is (pl. e-aláírás alkalmazásához kapcsolódó tanúsítvány, kriptográfiai eszközök, időbélyegzés költségei),
3.9.1.3. takarítás, hulladékgazdálkodás egyéb, nem közszolgáltatási díja, költsége,
3.9.1.4. őrzés,
3.9.1.5. állagmegóvás és karbantartás költsége, ideértve az irodatechnikai és informatikai eszközök karbantartását is,
3.9.1.6. biztosítási költség (pl. a kedvezményezett irodájának biztosítása),
3.9.1.7. bankszámlanyitás költsége - központi költségvetési szerv esetében elegendő az ESB Alapok fogadására nyitott célelszámolási számlával való rendelkezés (ha a felhívás értelmében kötelező önálló bankszámlát nyitni a projektre), rendes havi adminisztratív (kezelési) költség és tranzakciós költségek,
3.9.1.8. dokumentációs, irattárazási, archiválási költségek,
3.9.1.9. a vállalat-irányítási tevékenységek (jogi, adminisztratív, igazgatási, könyvelési, bérszámfejtési, ellenőrzési, kontrolling és egyéb, a projekt megvalósítását közvetetten szolgáló tevékenységek ráfordításai).
3.9.2. A valuta átváltásokból származó árfolyamveszteségek, illetve díjak, valamint a kamattartozás kiegyenlítése, a hitelkeret-túllépés költsége, az egyéb pénzügyforgalmi költségek nem számolhatóak el az Útmutató 6. pontja szerint.
3.9.3. Az Útmutató 3.9.1. pontja szerinti költségek csak a rezsi költségeken belül számolhatóak el, más költség-kategóriákban nincs erre lehetőség.
3.9.4. Az Útmutató 3.9.1. pontja szerinti költségek együttesen nem haladhatják meg a projekt összes elszámolható költségének 1%-át.
3.10. Adók és közterhek, le nem vonható általános forgalmi adó
3.10.1. A levonható adók, közterhek nem számolhatóak el, még abban az esetben sem, ha a végső kedvezményezett, az egyéni kedvezményezett vagy a kedvezményezett által nyújtott szolgáltatás igénybe vevője ténylegesen nem él a visszaigénylés lehetőségével.
3.10.2. Nem egyértelmű helyzetekben célszerű az adóhatóság illetékes igazgatósága, vagy az adóhatóság irányító szerve illetékes főosztálya nyilatkozatának vagy állásfoglalásának előzetes kikérése.
3.10.3. A le nem vonható áfa elszámolható a projekt keretében, kivéve, ha a kedvezményezett az EVA hatálya alá tartozik, ekkor az áfa nem elszámolható költség.
3.11. Jövedelem, illetve többletköltség kompenzáció
3.11.1. Az EMVA alap tekintetében elszámolhatóak azok a kieső jövedelmek, vagy bevételek, amelyek a felhívás által előírt fejlesztés megvalósítása miatt keletkeztek, továbbá azok a többletköltségek, amelyek kizárólagosan a felhívás, vagy jogszabály által előírt technológia alkalmazása miatt váltak szükségessé és a felhívás célját szolgálják. A kompenzáció mértékét a felhívás határozza meg alátámasztó számítások alapján.
3.12. Elszámolható költségekre vonatkozó százalékos korlátok
3.12.1. Az Útmutató hatálya alá tartozó projektek vonatkozásában egyes költségeknek a projekt összes elszámolható költségére vetített százalékos arányára betartandó korlátozások: 
 	 A	 B	
 1.	 Költségtípus	 Elszámolható költség/Összes elszámolható költség maximális mértéke 
(%)	
 2.	 Projekt-előkészítés, tervezés (jogszabályban, illetve felhívásban megkövetelt környezeti, fenntarthatósági hatástanulmányok, megvalósíthatósági tanulmányok elkészítésének költsége, beruházást tartalmazó projekteknél műszaki, kivitelezési tervek elkészítése, hatósági engedélyek megszerzésének költségei stb.) A közbeszerzési eljárások lefolytatásának költségét a százalékos korlátnak való megfelelés ellenőrzésekor nem kell figyelembe venni.	 7	
 3.	 Közbeszerzési eljárások lefolytatása	 1	
 4.	 Ingatlanvásárlás (föld, épület stb.)	 2	
 5.	 Terület-előkészítés (régészeti feltárás, lőszermentesítés, földmunkák stb.)	 2	
 6.	 Műszaki ellenőri szolgáltatás, ide nem értve a Tanácsadó Mérnökök Nemzetközi Szövetsége (FIDIC) mérnök költségeit	 1	
 7.	 Projektmenedzsment	 2,5	
 8.	 Tájékoztatás, nyilvánosság biztosítása	 0,5	
 9.	 Könyvvizsgálat	 0,5	
 10.	 Általános költségek (rezsi)	 1	
3.12.1a. A felhívásban elszámolhatóként megjelölt költségtípusokra vonatkozó mértékek együttes összege nem haladhatja meg a 15,5%-ot, kölcsön formájában nyújtott pénzügyi eszköz esetén a 23,5%-ot.
3.12.2. Az irányító hatóság a felhívás keretében további korlátokat határozhat meg, vagy a 3.12.1. pont alatti táblázatban meghatározott százalékos mértékeket szűkítheti a felhívás céljának figyelembevételével.
3.12.3. Az Útmutató 3.12.1. pontjában foglalt táblázatban szereplő százalékos korlát a projektmegvalósítás befejezésekor - a műszaki-szakmai tartalom csökkenésével nem járó - projektszintű megtakarítás eredményeként átléphető azzal, hogy az egyes költségtípusokra megállapított összeg nem növekedhet. Közösségi jogszabályban, vagy az Útmutatóban nem szabályozott százalékos korlát túllépésének engedélyezése - így különösen projektszintű megtakarítás esetén - az irányító hatóság hatásköre.
3.12.4. Ha a projekt fő célja a 3.12.1. pont szerinti költségtípusok valamelyikének elszámolása, az adott költségtípus elszámolhatósága vonatkozásában megállapított százalékos korlátot nem kell alkalmazni.
3.12.4a. Tőkebefektetés esetén a céltársaságba befektetett összegre a 3.12.1. és 3.12.1a. pont szerinti százalékos korlátokat nem kell alkalmazni.
3.12.5. Kizárólag technikai segítségnyújtás keretében támogatott projektek esetén - ha a projekt fő célja az Útmutató 3.12.1. pontjában foglalt táblázat szerinti költségek valamelyikének elszámolása, - a százalékos korlátoktól az irányító hatóság eltérhet.
3.12.6. Ha a felhívás lehetővé teszi, a 3.12.1. pont alatti táblázat alapján a felhívásban elszámolhatóként megjelölt költségekre vonatkozó meghatározott százalékos korlátok a projekt-előkészítés és a projektmegvalósítás során a tételek közötti átcsoportosítással módosíthatók azzal, hogy összességében így sem haladhatják meg az ezen, a felhívásban elszámolhatóként megjelölt költségtípusokra vonatkozó százalékos mértékek együttes összegét, valamint a 3.12.1a. pont szerinti legmagasabb százalékos mértéket. Az ingatlanvásárlás költségtípusra - ha az meghaladná a 3.3.6.4. pont szerinti mértéket - a Kormány egyedi hozzájárulása esetén lehet átcsoportosítani. Ha az átcsoportosításra lehetőség van, a 3.2.1.4., 3.2.2., 3.3.6.4., 3.3.8.2., 3.4.3.2., 3.4.4.1., 3.4.4.2., 3.8.1. és 3.9.4. pontot e ponttal összhangban kell értelmezni.
3.12.7. Ha a felhívás lehetővé teszi, a felhívásban elszámolhatóként megjelölt költségtípusokra vonatkozó mértékek együttes összege az adott projekt esetén a Kormány egyedi hozzájárulása alapján meghaladható.
3.12.8. Ha valamely felhívás előírja a 200 millió forint elszámolható összköltséget meg nem haladó, ERFA-ból finanszírozott projektek esetén az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium által kiadott, a 3.12.1. pont szerinti költségtípusok százalékos átalányalapú finanszírozására vonatkozó módszertan alkalmazását, a százalékos korlátok a tételek közötti átcsoportosítással nem módosíthatók.
3.12.9. Szabálytalanság megállapítása esetén el lehet tekinteni a 3.12.1. pontban foglalt táblázat szerinti egyes költségtípusokra vonatkozó százalékos mértékek újraszámításától, kivéve, ha a szabálytalanság egyes költségtípusok vonatkozásában került megállapításra.
4. ELSZÁMOLHATÓSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ KORLÁTOZÁSOK
4.1. Speciális szabályok megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásához nyújtott támogatás esetén
4.1.1. Megváltozott munkaképességű személyt foglalkoztató vállalkozás részére támogatás nyújtható a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásának többletköltségei mértékéig a következőkre:
4.1.1.1. a megváltozott munkaképességű személy munkavégzéséhez kapcsolódó helyiségek átalakításának költségei (akadálymentesítés),
4.1.1.2. a megváltozott munkaképességű személy foglalkoztatásához szükséges segítő személyzet alkalmazásának költségei, kizárólag a megváltozott munkaképességű személy segítésére fordított idő mértékéig,
4.1.1.3. a megváltozott munkaképességű személy által használt berendezések átalakításának vagy beszerzésének költségei.
4.1.2. Az Útmutató 4.1.1. pontja alapján kizárólag azok a költségek elszámolhatók, amelyek azokon a költségeken felül jelentkeznek, amelyek akkor merülnének fel, ha a támogatásban részesülő vállalkozás (kedvezményezett) nem megváltozott munkaképességű személyeket foglalkoztatna bármely olyan időszakban, amelyben a megváltozott munkaképességű személyt vagy személyeket ténylegesen foglalkoztatta.
4.1.3. Abban az esetben, ha a kedvezményezett védett munkahelyet biztosít, a támogatás az Útmutató 4.1.1. és a 4.1.2. pontjában foglaltakon túl fedezheti - de nem haladhatja meg - az érintett létesítmény átépítési, szerelési vagy bővítési költségeit is, valamint bármely, a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásából eredő adminisztratív és szállítási költséget.
4.1.4. A támogatás nyújtásának további feltétele, hogy a kedvezményezettnek nyilvántartást kell vezetnie, amely lehetővé teszi annak ellenőrzését, hogy a nyújtott támogatás megfelel az itt meghatározott feltételeknek.
4.2. Árkedvezmény, részletfizetés
4.2.1. Ha a kedvezményezett valamilyen szolgáltatást, árucikket kedvezményes áron vásárol, akkor a vásárolt termék tényleges beszerzési ára (kedvezményes ára) számolható el, a szokásos piaci ár és a kedvezményes ár közötti különbség nem vehető figyelembe.
4.2.2. Ha a szerződés szerint részletekben fizetik meg az áru ellenértékét, akkor csak a ténylegesen megfizetett részletek összege számolható el.
4.2.3. A számviteli szempontból egyéb bevételként kimutatott, szerződésen alapuló, - konkrét termékhez, anyaghoz, áruhoz, szolgáltatásnyújtáshoz közvetve kapcsolódó, nem számlázott - az Sztv. 77. § (7) bekezdése szerinti utólag kapott engedmény szerződés szerinti összegét a projekt szempontjából bevételnek kell tekinteni.
4.3. Szállítói előleg
4.3.1. A szállítónak - a kivitelezés, beszerzés, szolgáltatás keretében - fizetett előleg elszámolható, e rendeletben és az 1. mellékletben foglalt feltételeknek megfelelően. Szállítói szerződés keretében is csak olyan tételek támogathatóak, amelyek közvetlen kifizetés esetén is elszámolhatóak lennének.
4.4. Bevételek
4.4.1. Annak érdekében, hogy a támogatott projektek a közgazdasági megvalósíthatóság szempontjából szükséges mértékű társfinanszírozásban részesüljenek, a projektek támogatásának kiszámításakor figyelembe kell venni mindazon bevételeket, amelyek közvetve vagy közvetlenül a támogatott projekt révén, annak megvalósítása, illetőleg fenntartása során keletkeznek, ezáltal a projekt külső finanszírozási igényét csökkentik.
4.4.2. Bevétel, nettó bevétel fogalmának elkülönítése
4.4.2.1. Az Útmutató alkalmazásában:
4.4.2.1.1. bevétel: a projekt megvalósítása és fenntartása során, a projekttevékenységgel összefüggésben keletkezett vagyoni érték,
4.4.2.1.2. nettó bevétel: az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke szerinti projektek támogatásának kiszámításakor figyelembe vett, a projekt keretében kínált vagy eredményeként létrejövő árukért, szolgáltatásokért közvetlenül a felhasználók által fizetett ellentételezés (pl. infrastruktúra használatáért közvetlenül a felhasználókat terhelő díj, a föld vagy épületek eladásából vagy bérbeadásából származó bevétel vagy a szolgáltatásokért kapott ellentételezés) összegének és a működési költségek, valamint az adott időszakban a rövid élettartamú eszközök cseréjére fordított költségek összegének a különbsége. Nettó bevételnek minősül a működési költség-megtakarítás is, ha azt a működtetésre irányuló támogatások ugyanolyan mértékű csökkentése nem ellentételezi.
4.4.3. Bevételi kategóriák
4.4.3.1. Különösen az alábbi tételek minősülnek bevételnek:
4.4.3.1.1. működési költség-csökkenés,
4.4.3.1.2. támogatásból beszerzett eszköz hasznosításából,
4.4.3.1.3. támogatásból fejlesztett ingatlan hasznosításából,
4.4.3.1.4. támogatással kiváltott ingatlan hasznosításából,
4.4.3.1.5. különböző tagdíjak, regisztrációs díjak befizetéseiből,
4.4.3.1.6. támogatott képzési díjak megfizetéséből,
4.4.3.1.7. tanulmányi szerződés keretében támogatott tanulmányok képzési díjának visszafizetéséből,
4.4.3.1.8. támogatott rendezvény belépő díjaiból,
4.4.3.1.9. egyéb támogatott tevékenységből származó bevételek, kivéve a 6. pontban jelzett kategóriák.
4.4.4. Levonásra nem kerülő bevételek
4.4.4.1. A következő, számviteli szempontból bevételként könyvelendő tételek az Útmutató
4.4. pontja szerinti szabályozás értelmében nem képezik a nettó bevétel részét, így nem kerülnek levonásra:
4.4.4.1.1. kötbér,
4.4.4.1.2. támogatási előlegen realizált kamat,
4.4.4.1.3.
4.4.4.1.4. a projekttevékenységgel összefüggésben a tevékenységek társfinanszírozásához nyújtott azon hozzájárulások, amelyek a vonatkozó támogatás finanszírozási táblázataiban az állami hozzájárulások mellett szerepelnek, illetve amelyek a projekt önrészét hivatottak biztosítani,
4.4.4.1.5. az ESZA forrásból finanszírozott, a foglalkoztatási szint emelését célzó programok esetében a támogatott célcsoport foglalkoztatása során előállított termék, szolgáltatás értékesítéséből származó bevétel, ha a kedvezményezett e bevételeket a projekt céljaival összhangban a projekt megvalósítási időszakában a projekt megvalósításával összefüggésben felmerült, a projekt elszámolható költségein kívüli kiadások finanszírozására fordítja, és a projekt céljainak megfelelő felhasználást igazolja.
4.4.4.2. Az Útmutató 4.4.4.1. pontja szerinti bevételek esetén a kedvezményezett a záró kifizetési igénylés keretében nyilatkozik arról, hogy az ilyen bevételeket a projekt sikeres megvalósításához szükséges mértékben a projekt céljára használja fel.
4.4.4.3. A támogatási előleget nem lehet lekötni, befektetési célból felhasználni, az előlegen realizált kamat kizárólag banki látra szóló kamat lehet. Erről a kedvezményezett a záró kifizetési igénylés keretében nyilatkozik.
4.4.5. Bevételek levonása
4.4.5.1. A nettó bevételeket teljes összegükben vagy arányosan kell levonni a projekt elszámolható költségéből, attól függően, hogy
4.4.5.1.1. a nettó bevétel teljes egészében vagy csak részben származott a támogatott projektből,
4.4.5.1.2. a támogatott projekt összes költsége vagy csak egy része kerül-e a projekt keretében elszámolásra,
4.4.5.1.3. a projekt teljes elszámolható költsége vagy csak annak egy része kerül-e támogatásra.
4.4.5.2. A keletkezett nettó bevétel miatti levonás mértéke a következő módon kerül meghatározásra:
4.4.5.2.1. A nettó bevétel teljes egészében vagy csak részben származott a támogatott projektből:
4.4.5.2.1.1. ha a teljes nettó bevétel a támogatott projektből származik, a teljes nettó bevétel figyelembe vételre kerül, az Útmutató 4.4.3. pontjában foglaltak szerint,
4.4.5.2.1.2. ha csak a nettó bevétel egy része származik a támogatott projektből, akkor az a támogatott projekthez és az egyéb releváns tevékenységekhez kapcsolódó összes - beruházási és működési - költség alapján kerül arányosításra.
4.4.5.2.2. A támogatott tevékenység összes költsége vagy csak egy része kerül a projekt keretében elszámolásra:
4.4.5.2.2.1. ha a támogatott tevékenység összes költsége elszámolásra kerül a projekt keretében, akkor a nettó bevétel teljes összegében beszámításra kerül,
4.4.5.2.2.2. ha a támogatott tevékenység költségeinek csak egy része kerül a projekt keretében elszámolásra, akkor a nettó bevétel a projekt elszámolható költsége és az összes - beruházási és működési - költsége alapján kerül arányosításra.
4.4.5.3. A projekt összes költségének részét képezik a felhívás szerint nem elszámolható költségek és a felhívásban meghatározott korlát (fajlagos mutató, belső korlát stb.) miatt teljes mértékben nem elszámolható költségek is.
4.4.6. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikke szerinti „nettó bevételt termelő” projektek
4.4.6.1. A nettó bevételt termelő beruházások esetében az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikkében leírtak szerint kell eljárni a CBA útmutatók elkészítése során.
4.4.6.2. Az Útmutató 4.4.6. pontja szerinti körbe tartozó projektek kezelése mögötti logika szerint az elszámolható költségek - és ezzel összefüggésben a maximálisan nyújtható támogatás - meghatározásához figyelembe kell venni azokat a projekt által generált nettó bevételeket, amelyek a projekt megvalósításához szükséges költségeket ellentételezik.
4.4.6.3. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikk két csoportba sorolja a hatálya alá tartozó projekteket:
4.4.6.3.1. projektek, amelyek nettó bevételei előre kalkulálhatóak,
4.4.6.3.2. projektek, amelyek nettó bevételei nem kalkulálhatóak előre.
4.4.6.4. Az Útmutató 4.4.6.3.1. pontjához tartozó esetekben az irányító hatóság felhívásonként előzetesen, a felhívásban rögzített módon határozza meg a projektek potenciális nettó bevételét, a következő módszerek egyikével:
4.4.6.4.1. az Európai Bizottság által az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet V. mellékletében, vagy a Bizottságnak az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet felhatalmazása alapján kiadott végrehajtási jogi aktusában ágazatonként, vagy alágazatonként a nettó bevétel százalékban meghatározott átalány formájában történő meghatározása,
4.4.6.4.2. a projekt diszkontált nettó bevételének meghatározása.
4.4.6.5. Az Útmutató 4.4.6.4.1. pontja szerinti esetben a projekt megvalósítása és a megvalósítás befejezését követő valamennyi nettó bevételt figyelembe kell venni az átalány meghatározásakor, az később az így kapott elszámolható költségből nem levonandó.
4.4.6.6. Ha az Európai Bizottság a programozási időszak alatt új ágazatokra, alágazatokra vonatkozó átalányt határoz meg, az irányító hatóság az addig alkalmazott, az Útmutató
4.4.6.4.2. pontja szerinti módszerről áttérhet az Európai Bizottság releváns jogi aktusa hatályba lépését követően újonnan támogatott projektek esetén.
4.4.6.7. Az Útmutató 4.4.6.4.2. pontja szerinti esetben a nettó bevételeket az elszámolható költségek meghatározásakor figyelembe kell venni oly módon, hogy a teljes beruházási költség jelenértékét csökkenteni kell a várható nettó bevételek (bevétel mínusz működési költség) jelenértékével. A felhívás alapján társfinanszírozható, azaz elszámolható beruházási költségek és a - a 4.4.5. alapján szükség esetén arányosított - nettó bevételek jelenértékének különbsége határozza meg a projekt keretében maximálisan elszámolható költséget. A támogatás intenzitása tehát a támogatásnak az elszámolható költségekhez (vagyis a finanszírozási réshez) viszonyított aránya lesz.
4.4.6.8. Az irányító hatóság köteles nyomon követni az elszámolható összköltség mellett a projekt teljes beruházási összköltségét, valamint a fenntartási időszakban a működési költségeket és a bevételeket is.
4.4.6.9. Indokolt esetben, ha a projekt megvalósítása során a projekt tervezett költségeit és bevételeit jelentősen módosító lényeges külső feltételek és körülmények változnak (pl. hatósági díjpolitikát módosító jogszabályi változások, jelentős makrogazdasági feltételek változása stb.), az irányító hatóság köteles gondoskodni az elszámolható költség, illetve a támogatás összegének újraszámításáról, és a projekt tervezett költségei és bevételei aktualizálásáról. Legalább a záró kifizetési igénylés keretében, valamint a záró projekt fenntartási jelentés keretében gondoskodni kell szükség esetén a számítások aktualizálásáról.
4.4.6.10. Ha az újraszámítás eredményeként alacsonyabb elszámolható összköltség alakul ki az eredeti számításnál, a különbözet támogatási intenzitással arányos részét legkésőbb a kedvezményezett által benyújtott záró kifizetési igénylés keretében a támogatásból le kell vonni, vagy a kedvezményezettől vissza kell követelni, figyelembe véve az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikk (3) bekezdésében foglaltakat. Ha az újraszámítás eredményeként magasabb finanszírozási rés alakul ki az eredeti számításnál, jogszabály eltérő rendelkezése vagy a Bizottság jóváhagyása nélkül az eltérés nem elszámolható résznek minősül.
4.4.6.11. Az Útmutató 4.4.6.3.2. pontjához tartozó esetekben - bár előre látható, hogy a projekt nettó bevételt fog termelni - e nettó bevétel mértéke nem határozható meg előre, így nem lehetséges a „finanszírozási rés” kalkulációja. E projektek esetében a keletkezett nettó bevételeket a projektmegvalósítás befejezését követően még három éven keresztül kell monitorozni, és a projektzárás - legkésőbb az operatív program zárása - időpontjában levonni az EU felé benyújtandó átutalási kérelem összegéből, az érintett kedvezményezettől pedig visszakövetelni.
4.4.6.12. Ha a beruházás összköltsége elszámolható és nem elszámolható költségeket egyaránt tartalmaz, az előre kalkulált várható nettó bevételeket pro ráta alapon szükséges a „finanszírozási rés” meghatározásához figyelembe venni, azaz a megfelelő arány szerint megosztva kell beszámítani az elszámolható és a nem elszámolható költségekkel szemben.
4.4.6.13. Az Útmutató 4.4.6. pontja szerinti szabályozás nem alkalmazandó az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikk (7) bekezdés alapján:
4.4.6.13.1. a teljes egészében ESZA-ból finanszírozott projektekre,
4.4.6.13.2. az egymillió eurót meg nem haladó elszámolható költségű projektekre,
4.4.6.13.3. teljes visszafizetési kötelezettség alá eső visszatérítendő támogatások és díjak,
4.4.6.13.4. a pénzügyi eszközökre irányuló, vagy azok keretében támogatott projektekre,
4.4.6.13.5. a technikai segítségnyújtás keretében támogatott projektekre,
4.4.6.13.6. az egyösszegű átalány vagy átalányalapú egységköltség módszerrel támogatott projektekre,
4.4.6.13.7. az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott támogatási mértékek, vagy összegek szerint támogatott projektekre,
4.4.6.13.8. a csekély összegű (de minimis) támogatási kategória alapján támogatott projektre,
4.4.6.13.9. a KKV-k által megvalósított projektekre, ha az állami támogatási kategória alapján a támogatás intenzitása, vagy összege tekintetében korlátozást alkalmaznak,
4.4.6.13.10. az egyéb állami támogatási kategória alapján támogatott projektekre, ha egyedileg elvégezték a finanszírozási szükséglet ellenőrzését.
4.4.6.14. Az egymillió eurós határérték meghatározásához az irányító hatóságok az államháztartásért felelős miniszter által negyedévenként közzétett aktuális technikai árfolyamot használják. Az irányító hatóság a felhívásban meghatározza, hogy a felhívás közzétételekor érvényes technikai árfolyamot kell-e használni a teljes projekt-megvalósítás során. Ha az alkalmazandó árfolyam változó, a felhívásban közölni kell a változtatás módszerét.
4.4.7. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikk (8) bekezdése alapján a végrehajtás alatt álló, nettó bevételt termelő projektek
4.4.7.1. Az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 61. cikkének hatálya alá nem tartozó projekttel összefüggésben - figyelembe véve a kifizetési kérelemben foglalt, a projekt végrehajtása során a projekttel összefüggésben keletkezett pénzügyi bevételekre vonatkozó nyilatkozatot -, az értékesítésből, szolgáltatásból, bérbeadásból, regisztrációs díjból és egyéb bevételből a projekt megvalósítás időszakát magába foglaló teljesítési időponttal számlázott nettó bevétel - ha a támogatási döntés meghozatalakor nem került előzetesen figyelembe vételre - csökkenti a projekt elszámolható költségét, illetve a megítélt támogatás összegét, amelyet legkésőbb a projekt megvalósítás befejezésekor - a záró kifizetési igénylés keretében - szükséges levonni a kedvezményezettnek járó támogatás összegéből. Az egyes megvalósult tevékenységeken, és a fenntartási időszak alatt keletkezett bevételek nem kerülnek vizsgálatra, levonásra, kivéve, ha a felhívás ettől eltérően rendelkezik.
4.4.7.2. A lehetséges bevételek körét a felhívásnak tartalmaznia kell az Útmutató előírásaival összhangban.
4.4.7.3. A bevételeket teljes összegükben vagy arányosan kell levonni a tevékenység elszámolható költségéből attól függően, hogy a bevétel teljes egészében vagy csak részben származott-e a társfinanszírozott tevékenységből. A bevételek kezelésekor is biztosítani kell a kettős finanszírozás elkerülését.
4.4.7.4. Szakaszos üzembe helyezésű projektek kezelése
4.4.7.4.1. Ha egy fejlesztés rendeltetésszerű és biztonságos használatra önmagában, önállóan is alkalmas részekre tagolható, akkor a hatályos - számviteli, engedélyezési - szabályozásnak megfelelően szakaszosan is üzembe helyezhető, azaz megkezdhető az adott szakasz teljes, üzemszerű működése. Az adott szakasz üzembe helyezését követően az annak használata során felmerült bevétel nem minősül a projekt megvalósítási szakaszában keletkezett bevételnek.
4.4.7.5. Komplex projektek kezelése
4.4.7.5.1. Ha egy projekt keretében több, működtetés szempontjából egymástól független fejlesztés valósul meg, akkor a fenti számítást fejlesztésenként szükséges elvégezni.
4.4.7.6. Bevételek figyelembe vételének időtartama
4.4.7.6.1. Bevételként legkésőbb a fizikai befejezésig számlázott bevételeket kell figyelembe venni. Ha a projekt elkülönült fejlesztésekre bontható, amelyek üzembe helyezési időpontja egymástól független, akkor az elkülönült fejlesztések által termelt bevétel csak az adott fejlesztés üzembe helyezéséig felmerülten kerül figyelembevételre (a szakaszos üzembe helyezésű projektek szabályozása szerint).
4.4.7.6.2. A 4.4.7. pont szerinti szabályozás nem alkalmazandó az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikk (8) bekezdése alapján:
4.4.7.6.2.1. a technikai segítségnyújtás keretében támogatott projektekre,
4.4.7.6.2.2. a pénzügyi eszközökre irányuló, vagy azok keretében támogatott projektekre,
4.4.7.6.2.3. teljes visszafizetési kötelezettség alá eső visszatérítendő támogatások,
4.4.7.6.2.4. az állami támogatási szabályok hatálya alá tartozó projektekre,
4.4.7.6.2.5 az egyösszegű átalány, vagy átalányalapú egységköltség módszerrel támogatott projektekre, feltéve, hogy a nettó bevételt előzetesen figyelembe vették,
4.4.7.6.2.6. az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletében meghatározott támogatási mértékek vagy összegek szerint támogatott projektekre,
4.4.7.6.2.7. az ötvenezer eurót meg nem haladó elszámolható költségű projektekre,
4.4.7.6.2.8. díjakra.
4.5. Bértámogatás
4.5.1. Bértámogatás és más bér jellegű támogatások, valamint a kapcsolódó bérjárulékok támogatása elszámolható, ha az hozzájárul a foglalkoztatott tartós foglalkoztatásához és a munkáltató, a jogutódja, a foglalkoztatást szerződésben átvállaló vállalja a legalább a támogatás időtartamával, bérszintjével, munkaidejével, munkakörével, az alkalmazás jogviszonyával megegyező továbbfoglalkoztatást.
4.5.2. Hátrányos helyzetű személyek elsődleges munkaerőpiacon történő foglalkoztatása esetén a továbbfoglalkoztatás időtartamának legalább a támogatott foglalkoztatás időtartama felével meg kell egyeznie.
4.5.3. Hátrányos helyzetű személy
4.5.3.1. a foglalkoztatást megelőző 6 hónapban rendszeresen fizetett alkalmazásban nem álló személyek,
4.5.3.2. az alacsony iskolai végzettséggel rendelkezők, akik nem szereztek középfokú végzettséget vagy szakképesítést (ISCED 3),
4.5.3.3. az 50 éven felüli életkorú személyek,
4.5.3.4. a megváltozott munkaképességűek,
4.5.3.5. a gyermekgondozást segítő ellátásról, a gyermekgondozási díjról, a gyermeknevelési támogatásról, ápolási díjról visszatérők,
4.5.3.6. a pályakezdő, vagy 25 év alatti életkorú fiatalok,
4.5.3.7. az egy vagy több eltartottal egyedül élő felnőttek,
4.5.3.8. az olyan ágazatban vagy szakmában dolgozó személyek, amelyben 25%-kal nagyobb a nemi egyensúlyhiány, mint a valamennyi gazdasági ágazatra jellemző átlagos egyensúlyhiány, és ezen személyek az alulreprezentált nemi csoportba tartoznak, vagy
4.5.3.9. az etnikai kisebbséghez tartozó személyek, akiknek szakmai, nyelvi képzésük vagy szakmai tapasztalatuk megerősítésére van szükségük ahhoz, hogy javuljanak munkába állási esélyeik egy biztos munkahelyen.
4.5.4. Hátrányos helyzetű személyek elsődleges munkaerőpiacon történő foglalkoztatása esetén, ha a fejlesztésből származó előny, kizárólag a foglalkoztatottnál valósul meg, az irányító hatóság az Útmutató 4.5.3. pontja szerinti, hátrányos helyzetű személyekre vonatkozó szabály alkalmazásától saját hatáskörben, a felhívásokban meghatározott feltételekkel eltérhet.
4.5.5. Az operatív program-specifikus elszámolhatósági útmutatókban és felhívásokban meghatározott feltételeknek a hátrányos helyzetű személyek projektbe való bevonásakor szükséges teljesülnie. A projektbe való bevonás időpontja a projektben való részvételt bizonyító első dokumentum dátuma.
4.5.6. A hátrányos helyzetű személy foglalkoztatására nyújtott összes pénzügyi támogatás mértéke nem haladhatja meg a foglalkoztatással összefüggő összes bérköltség teljes összegét. Ha a bértámogatás állami támogatásnak minősül, a támogatás mértékének meghatározásakor figyelembe kell venni az állami támogatási szabályokat.
4.6. Jólteljesítési garancia és garanciális visszatartás
4.6.1. A jólteljesítési vagy visszatartási garanciával érintett számla teljes összegben akkor elszámolható, ha a garanciális időszak teljes egészében a projektmegvalósítási időszakra esik. A visszatartott összeg csak a garanciális időszakot követően számolható el.
4.6.2. Ha a garanciális időszak a projektmegvalósítási időszakot meghaladja, a kedvezményezett a garanciával érintett, visszatartott összeget nem tudja elszámolni. Ilyenkor célszerű más teljesítési biztosítékot kikötni (pl. közös rendelkezési jog egy elkülönített bankszámlán, bankgarancia, bizonyos összeg vállalkozó általi letétbe helyezése stb.), mely esetben a garanciával érintett összeg elszámolhatóvá válik.
5. SPECIÁLIS ELSZÁMOLHATÓSÁGI SZABÁLYOK
5.1. Kutatás-fejlesztés és innováció
5.1.1.
5.1.2. Az 5.1. pont alkalmazása során a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról szóló 2014. évi LXXVI. törvény 3. § 1., 2. és 7. pontja szerinti kutatás-fejlesztés vagy 6. pontja szerinti innováció céljából támogatás csak abban az esetben nyújtható, ha az a normál működésen túlmutató kutatás-fejlesztési vagy innovációs tevékenységre ösztönöz.
5.1.3. Elszámolható költség a programban résztvevő kutatók, fejlesztők, mérnökök, technikusok és egyéb kisegítő személyzet személyi jellegű ráfordításai, a kutatás-fejlesztési és innovációs célra használt eszközök és immateriális javak bekerülési értéke, a kizárólag az adott kutatás-fejlesztéshez, innovációhoz igénybe vett anyagfelhasználás és szolgáltatások költségei, és a megbízási díj.
5.1.4. A K+F+I tevékenységekkel kapcsolatban felmerülő speciális, az Útmutató 3. pontjában nem említett elszámolható költségek:
5.1.4.1. az eljárási és szervezési innovációhoz nyújtott támogatás esetében a szervezési innováció tekintetében a költségek kizárólag az infokommunikációs technológia eszközei és felszerelése beszerzési költségeit jelenthetik,
5.1.4.2. a magasan képzett munkaerő kölcsönzéséhez nyújtott támogatás alkalmazása esetén az elszámolható költségek körébe tartozik minden, a magasan képzett munkaerő kölcsönzésével és foglalkoztatásával járó, a KKV-knál felmerülő költség, ideértve a közvetítő ügynökség igénybevételének költségeit, a munkaerő-kölcsönzés díját, valamint a kölcsönzött munkaerő mobilitási juttatásaként jelentkező ráfordításokat az Sztv. szerint, ha e költségek nem haladják meg a piaci árat (a tanácsadás költségei nem számolhatóak el).
5.2. Pénzügyi eszközök
5.2.1. A 2014-2020 közötti programozási időszak tekintetében a pénzügyi eszközökön keresztül nyújtandó támogatások az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37-46. cikke, és a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 4-14. cikke hatálya alá tartoznak az elszámolhatósági szabályok vonatkozásában.
5.2.2. Az Útmutató 5.2.1. pontjában hivatkozott rendeletekben a pénzügyi eszközökre vonatkozóan meghatározott feltételrendszer kötelező érvényű és közvetlenül hatályos a tagállamban.
5.2.3. A pénzügyi eszközöknek a programok zárásakor elszámolható kiadása az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 42. cikke alapján a következők összességét jelenti:
5.2.3.1. a pénzügyi eszköz keretében a végső kedvezményezettek számára kifizetett összegek, teljesített kifizetések,
5.2.3.2. a szerződés alapján (fennálló vagy már lejárt garanciaszerződésekre) lekötött összegek,
5.2.3.3. az elszámolhatósági időszakot követő kamat-, illetve garanciadíj-támogatás, ha a szükséges forrás letéti számlára utalásra került még az elszámolhatósági időszakban,
5.2.3.4. a pénzügyi eszköz felmerült irányítási költségeinek visszatérítése, vagy az irányítási díjak kifizetése:
5.2.3.4.1. az irányítási költségek és díjak teljesítmény alapján meghatározó kritériumait a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 12. cikkében meghatározottak alapján szükséges megállapítani,
5.2.3.4.2. az irányítási költségek és díjak nem haladhatják meg a 480/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 13. cikkében megállapított küszöbértékeket,
5.2.3.4.3. az irányítási költségek és díjak ügyviteli díjakat is tartalmazhatnak, amelyeknek ha egy részét a végső kedvezményezettnek számítják fel, azok összege nem jelenthető be elszámolható kiadásként,
5.2.3.4.4. az irányítási költségek és díjak a finanszírozási megállapodás aláírásának napjától kezdve minősülnek elszámolhatónak,
5.2.3.4.5. az alapok alapját végrehajtó szervezet tekintetében minden olyan költség elszámolhatónak minősül, amely közvetlenül vagy közvetve a pénzügyi eszközök kialakításával, illetve végrehajtásával kapcsolatban keletkezett,
5.2.3.4.6. az alapok alapját végrehajtó szervezet vonatkozásában a pénzügyi eszközök kialakításához vagy végrehajtásához kapcsolódó elszámolható költségek nem kizárólag a felmerülésük évében számolhatók el, hanem az azt követő években is, az elszámolhatósági időszak végéig,
5.2.3.4.7. az alapok alapját végrehajtó szervezet pénzügyi eszközök kialakításával vagy végrehajtásával összefüggésben felmerült költségeit az adott évre vonatkozó könyvvizsgálói jelentésben kell bemutatni,
5.2.3.5. tőkerészesedés alapú eszközök és mikrohitelek esetén az elszámolhatósági időszak után legfeljebb hat évig az adott elszámolhatósági időszakon belül a végső kedvezményezettek által végrehajtott beruházásokkal kapcsolatban fizetendő tőkésített irányítási költségek és díjak, amelyeket a letéti számlára befizetnek,
5.2.3.6. működőtőke-beruházás finanszírozását célzó pénzügyi eszközök esetén elszámolható költségeknek a következő beruházási célok közül legalább egyhez kapcsolódnia kell: új vállalkozás alapítása, korai szakaszban lévő vállalkozásoknak juttatott tőkebefektetés (magvető és start-up vállalkozások esetén), növekedési szakaszban lévő vállalkozásoknak juttatott tőkebefektetés (vállalkozás növekedésének támogatása vagy humán, illetve állóeszköz-állomány növekedése), vállalkozások általános tevékenységének megerősítését célzó tőkebefektetés (meglévő piaci helyzet megerősítését és megvédését célzó tevékenységek, valamint kapacitás felhasználás megerősítése), új projektek létrehozása (új alkalmazások kifejlesztése, új marketing kampány), piaci terjeszkedés (termék vagy szolgáltatás piaci kiterjesztése, területi terjeszkedés), meglévő vállalkozások új fejlesztései (új szabadalmak, új termékek), az Sztv. 78. § (2) bekezdése szerinti nyersanyagok beszerzési költségei, az Sztv. 78. § (1) bekezdése szerinti egyéb termeléshez szükséges költségek, az Sztv. 79. §-a szerinti munkaerő költségek a 3.5. pontban foglalt előírásokra figyelemmel, az Sztv. 3. § (6) bekezdés 5. pontja szerinti készletbeszerzés költségei, közüzemi díjnak minősülő rezsiköltségek a 3.9.1.1. pont szerint, kivéve a telefon, fax, internet, telekommunikáció költségeit, kereskedelmi tevékenységből származó követelések az Sztv. 29. § (2) bekezdése szerint.
5.2.4. Mivel a pénzügyi eszközök keretében kiutalt források visszaforognak, a pénzügyi eszköznek bevétele keletkezik. E bevétel (visszafizetett összegek, tőkésített kamat, egyéb jövedelem illetve hozam) újra felhasználható az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 43-45. cikke alapján a következők szerint:
5.2.4.1. az elszámolhatósági időszak végéig: további beruházások finanszírozása ugyanazon prioritás keretében, magánbefektetők előre megállapodott hozamának kifizetése, menedzsment költségek megtérítése, menedzsment díj finanszírozása,
5.2.4.2. az elszámolhatósági időszakot követően: azonos vagy hasonló programcélok érdekében ugyanazon pénzügyi eszköz vagy akár más pénzügyi eszköz keretében, mindkét esetben azzal a feltétellel, hogy az igény meglétét piaci elemzés alátámasztja.
5.3. Leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapra vonatkozó speciális szabályok
5.3.1. A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap keretében elszámolható költségek körének meghatározása e melléklet alapján történik, kivéve, ha a 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet vagy e rendelet alapján egyedi szabályok megállapítására kerül sor. A 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján a Rászoruló Személyeket Támogató Operatív Programból a következő költségek számolhatók el:
5.3.1.1. az élelmiszerek beszerzésével és az alapvető anyagi támogatással kapcsolatos költségek,
5.3.1.2. ha közszféra szervezet vásárolja meg az élelmiszert vagy az alapvető anyagi támogatást, és partnerszervezetek számára továbbítja azokat, az élelmiszernek vagy alapvető anyagi támogatásnak a partnerszervezetek raktárába történő szállításának költségei, valamint a tárolás költségei az 5.3.1.1. pont szerinti költségek 1%-ának megfelelő átalányösszegként megadva, vagy - megfelelően indokolt esetben - a ténylegesen felmerült és kifizetett költségek,
5.3.1.3. a partnerszervezetek által viselt adminisztratív, szállítási és tárolási költségek az 5.3.1.1. pont szerinti költségek 5%-ának megfelelő átalányösszegként megadva vagy a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 16. cikkének megfelelően rendelkezésre bocsátott élelmiszerek értékének 5%-a,
5.3.1.4. az élelmiszer-adományok begyűjtésének, szállításának, tárolásának és szétosztásának, továbbá az ezekkel közvetlenül kapcsolatos figyelemfelkeltő tevékenységeknek a partnerszervezeteknél felmerült és általuk kifizetett költségei,
5.3.1.5. az élelmiszert vagy az alapvető anyagi támogatást a leginkább rászoruló személyekhez közvetlenül vagy együttműködési megállapodás keretében eljuttató partnerszervezetek által vállalt kísérő intézkedések bejelentett költségei az 5.3.1.1. pont szerinti költségek 5%-ának megfelelő átalányösszegként megadva.
6. NEM ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEK
6.1. Bármely alap keretében támogatott projekt esetén nem elszámolható költségek:
6.1.1. a levonható áfa,
6.1.2. a kamattartozás-kiegyenlítés,
6.1.3. a hitelkamat, kivéve a kamattámogatás vagy garanciadíj-támogatás formájában nyújtott vissza nem térítendő támogatás,
6.1.4. a hiteltúllépés költsége, egyéb pénzügyforgalmi költségek,
6.1.5. a deviza-átváltási jutalék,
6.1.6. a pénzügyi, finanszírozási tranzakciókon realizált árfolyamveszteség,
6.1.7. a bírságok, kedvezményezett által fizetett kötbérek és a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti perköltség, függetlenül attól, hogy bíróság által megítélésre került-e.
6.2. Az 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 13. cikke szerint az ESZA esetében nem elszámolható költség:
6.2.1. az infrastrukturális javak vásárlása,
6.2.2. föld-, telek-, ingatlanvásárlás.
6.3. Leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap esetében nem elszámolható költség:
6.3.1. infrastruktúra fejlesztésének, biztosításának költség,
6.3.2. használt áruk beszerzésének költsége.
7. EGYSZERŰSÍTETT ELSZÁMOLÁSI MÓD
7.1. A valós költség alapú elszámoláson túl alkalmazható egyszerűsített elszámolási módok:
7.1.1. a százalékban meghatározott átalány (flatrate),
7.1.2. az átalányalapú egységköltség (standard scale of unit cost),
7.1.3. az egyösszegű átalány (lump sum).
7.2. Az Útmutató 7.1. pontjában felsorolt elszámolási módok lehetőséget adnak arra, hogy a kedvezményezett anélkül számoljon el bizonyos költségeivel, hogy e költségekről tételes nyilvántartást vezetne, azok felmerülését kifizetési igénylésében részletesen bemutatná, alátámasztó dokumentumok megőrzésével és bemutatásával igazolná. Ezekben az esetekben a támogatást nyújtó és ellenőrző szervezetek nem kérik sem dokumentum alapú, sem helyszíni ellenőrzés során a felmerülést igazoló dokumentumokat, elszámoló bizonylatokat.
7.3. Az alkalmazható elszámolási módok kombinálhatók, de egy elszámolható költségre, vagy egy tevékenységre egyféle elszámolási mód alkalmazható, amelyet minden esetben az adott felhívás szabályoz, azzal, hogy egyazon felhívás alapján alkalmazandó mód valamennyi támogatást igénylőre kötelező, ha a felhívás másként nem rendelkezik.
7.4. Az egyszerűsített elszámolási módok bevezetése az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (5) bekezdésében részletezett módszertani megalapozáshoz kötött, kivéve, ahol az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 223/2014/EU európai parlamenti és a tanácsi rendelet, vagy egyéb közösségi szabályozás az ettől való eltekintésre lehetőséget ad. Az egyszerűsített elszámolási módok bevezetését megalapozó módszertant, alkalmazási feltételeit, korlátait előzetesen, tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítás alapján kell megállapítani.
7.5. Teljes egészében közbeszerzési vagy beszerzési eljárás keretében megvalósuló projektek megvalósítása során felmerült költségek esetén nem alkalmazható egyszerűsített elszámolási mód. Ha az elszámolni tervezett költségeknek csak egy része keletkezett közbeszerzési vagy beszerzési eljárás keretében megkötött szerződésből, az alkalmazhatóság feltételeit vizsgálni kell.
7.6.1. Ha az egyszerűsített elszámolási mód valamely költségtípus esetén a felhívás alapján, az abban rögzített feltételek fennállásával biztosított, úgy kötelező a projektmegvalósítás során az egyszerűsített elszámolási mód használata.
7.6.2. Ha egy ESZA-ból finanszírozott projekt támogatási összege nem haladja meg az 50 000 eurót és egyéb szabályok nem zárják ki az egyszerűsített elszámolási módok alkalmazhatóságát, akkor legalább egy költségelem tekintetében alkalmazni kell az egyszerűsített elszámolási módot.
7.7. Százalékban meghatározott átalány alapú kifizetés
7.7.1. Elszámolható költségek maximalizált költségkorlátja - módszertani megalapozással
7.7.1.1. Az irányító hatóság a felhívás keretében bizonyos elszámolható költségekre meghatározhat átalány alapon elszámolható százalékos korlátokat, ez esetben a módszertani megalapozás az irányító hatóság felelőssége. A módszertan bevezetésének, és így a költségkorlát felhívásban való szerepeltetésének feltétele az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium véleményének előzetes kikérése.
7.7.2. Az Európai Bizottság által előírt százalékos átalány mértékek alkalmazása - módszertani megalapozás nélkül
7.7.2.1. Az irányító hatóság a felhívás keretében alkalmazhatja az Európai Bizottság által előírt százalékos átalánymértékeket anélkül, hogy módszertani előkészítést kellene készítenie.
7.7.2.2. Az Európai Bizottság által felajánlott százalékos átalánymértékek:
7.7.2.2.1. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 68. cikk b) pontjában meghatározott átalánymérték,
7.7.2.2.2. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 68b. cikk (1) bekezdésében meghatározott átalánymérték,
7.7.2.2.3. a 223/2014/EU rendeletben meghatározott átalánymértékek,
7.7.2.2.4. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 67. cikk (5) bekezdés b) pontja alapján adott beavatkozási területekhez rendelt mértékek, ha a felhívás is a hasonló beavatkozási területekre és kedvezményezetti körre vonatkozik,
7.7.2.2.5. az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 68a. cikk (1) bekezdésében meghatározott átalánymérték.
7.8. Átalány alapú egységköltség
7.8.1. Az átalány alapú egységköltség szerinti elszámolás az átalány alapú elszámolás olyan változata, amellyel az eddigi input-orientált rendszer helyett egy output-, illetve folyamatelem-orientált rendszer felé lehet elmozdulni. A módszer szerint a mérhető outputhoz, folyamatelemhez egységköltségeket kell meghatározni, és az elszámolható költség a teljesített output darabszámának és a kapcsolódó egységköltségnek a szorzatával egyenlő.
7.8.2. Az átalány alapú egységköltség szerinti elszámolás során kizárólag a mennyiséget kell igazolni, és nem az egységköltség ténylegesen felmerült költségösszegének alátámasztottságát.
7.8.3. Átalány alapú egységköltség megállapítása - módszertani megalapozással
7.8.3.1. Az egységköltség megállapításnak lehetséges módszerei:
7.8.3.1.1. korábbi pénzügyi adatok, kimutatások, statisztikai analízis, tanulmány stb.,
7.8.3.1.2. nemzeti, illetve regionális hatóságok által alkalmazott egységárak (pl. üzemanyag norma),
7.8.3.1.3. piaci ár,
7.8.3.1.4. eseti alapon, az irányító hatóság által jóváhagyott költségvetéstervezet szerint, amennyiben a közpénzekből nyújtott vissza nem térítendő és visszatérítendő támogatás összege nem haladja meg a 100 000 eurót.
7.8.3.2. Az átalány alapú egységköltség értékét az irányító hatóság az adott felhívás keretében határozza meg, ebben az esetben a módszertani megalapozás az irányító hatóság felelőssége. A módszertan bevezetésének, és így a költségkorlát felhívásban való szerepeltetésének feltétele az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium véleményének előzetes kikérése.
7.8.4. Az Európai Bizottság által előírt átalány alapú egységköltség módszertani megalapozás nélkül
7.8.4.1. A projekt szakmai megvalósításában közvetlenül közreműködő munkatársak személyi jellegű ráfordításainak egységköltségének meghatározásához - az európai bizottsági ajánlás szerint - a legutolsó dokumentált éves bruttó személyi jellegű ráfordítást osztani kell 1720 órával, illetve a részmunkaidőben dolgozók esetén az 1 720 óra megfelelő hányadával, továbbá alkalmazni kell az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 68a. cikk (3)-(5) bekezdésében foglaltakat.
7.9. Egyösszegű átalány
7.9.1. Az egyösszegű átalány az egyszerűsített elszámolási mód egy változata, amikor a projekt támogatási összege vagy annak egy része előre rögzített, egyösszegben és előre rögzített feltételek teljesülése esetén kerül folyósításra a kedvezményezett számára.
7.9.2. Az egyösszegű átalányt olyan projekteknél érdemes alkalmazni, ahol az output kevésbé számszerűsíthető, vagy kevésbé részekre bontható, azaz output helyett inkább eredmény-orientált megközelítést hordoz magában („teljesült/nem teljesült megközelítés”).
7.9.3. Az egyösszegű átalány meghatározásának módszertana az előre pontosan definiált eredmény egy előzetes valós költségbecslésén alapszik. Az ellenőrzés a támogatás igazolásához a valós projekt előrehaladását/teljesülését fogja vizsgálni, és nem a valós felmerült költségeket. Az egyösszegű átalány alapú elszámolás lefedheti a projekt egészét, vagy annak egy részét (egy vagy több tevékenységét).
7.9.4.
7.9.5. Az egyösszegű átalány alapú támogatás kifizetése során nincs lehetőség arányosításra. Ha a teljesítés nem 100%-os, nincs lehetőség támogatás kifizetésére, kivéve ha a támogatási szerződésben a közbenső lépések arányos kifizetéssel rögzítésre kerültek.
7.9.6. Egyösszegű átalány megállapítása - módszertani megalapozással
7.9.6.1. Az egyösszegű átalány értékét az irányító hatóság az adott felhívás keretében határozza meg, ez esetben a módszertani megalapozás az irányító hatóság felelőssége. A módszertan bevezetésének, és így a költségkorlát felhívásban való szerepeltetésének feltétele az európai uniós források felhasználásáért felelős miniszter által vezetett minisztérium véleményének előzetes kikérése.
6. melléklet a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelethez
A kifizetési igénylésben benyújtandó alátámasztó dokumentumok hitelesítést szolgáló ellenőrzési szempontjai
I. ALAPELVEK
1. A kedvezményezett az általa benyújtott dokumentumokkal igazolja, hogy az elszámolni kívánt költségek
1.1. az 5. mellékletben, illetve a felhívásban foglalt elszámolhatósági feltéteknek megfelelnek
1.2. a támogatási szerződéssel, támogatói okirattal (a továbbiakban együtt: támogatási szerződés) összhangban vannak,
1.3. a projekt jóváhagyott költségvetésében betervezésre kerültek és a jóváhagyott projekt- költségvetési kereteknek (támogatási intenzitásnak, érintett költségvetési sor értékének, költségvetési belső százalékos korlátoknak) megfelelnek,
1.4. az érintett tevékenység fizikailag és e rendelet eltérő rendelkezése hiányában pénzügyileg is megvalósult, azaz a pénzügyi teljesítés is megtörtént.
2. A kedvezményezett által benyújtott kifizetési igénylésekre az irányító hatóság kizárólag a mellékletben foglalt szempontok mentén folytatja le a dokumentumalapú ellenőrzést. A melléklet alkalmazásában kedvezményezetten konzorcium esetén a konzorciumvezetőt, valamint a konzorciumi tagokat, továbbá a támogatási szerződésben megnevezett, a projekt végrehajtásában résztvevő szervezetet egyaránt érteni kell.
II. ÁLTALÁNOS KIFIZETÉSI ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
1. A kifizetési igénylés a 120. §-nak megfelelően került benyújtásra. A kifizetési igénylés adatai, és az alátámasztó dokumentumok - ideértve a helyszíni ellenőrzési jegyzőkönyvet is - adatai összhangban állnak egymással.
2. Ha előleg fizetésére került sor, a kedvezményezett az előleg kifizetését követően, e rendelet által előírt határidőn belül benyújtotta azt.
3. Időközi kifizetési igénylés esetén az igényelt támogatási összeg eléri a 120. § (3) bekezdésében vagy a támogatási szerződésben rögzített minimumot.
4. A 77. § (1) bekezdésére is tekintettel a kifizetési igénylésre vonatkozó, a támogatási döntésben, a felhívásban, illetve a támogatási szerződésben foglalt feltételeknek a kedvezményezett eleget tett.
5. Ha a kedvezményezett biztosíték nyújtására kötelezett, a megfelelő mértékű biztosíték rendelkezésre áll.
6. A felhívásban, és a támogatási szerződésben előírt benyújtandó dokumentumok rendelkezésre állnak.
7. Ha a kifizetési igényléshez kapcsolódott helyszíni ellenőrzés, annak megállapításai alapján a támogatás folyósítható.
8. Ha a kifizetési igényléshez kapcsolódott közbeszerzési eljárás, a közbeszerzés ellenőrzése megtörtént, és az eljárás jóváhagyásra került.
9. A támogatás a projektet vagy az adott tételt felfüggesztő szabálytalansági eljárás hiányában folyósítható.
10. Záró kifizetési igénylés esetén - ha előleg folyósítására került sor - az előleg elszámolását teljesítette a kedvezményezett.
11. Záró kifizetési igénylés esetén a 128. § (3)-(5) bekezdéseiben foglaltak alapján az önerő elszámolását teljesítette a kedvezményezett.
12. Záró kifizetési igénylés esetén legkésőbb a projekt megvalósítás befejezéséig benyújtandó dokumentumok benyújtásra kerültek.
13. Az alátámasztó dokumentumok megfelelnek az 5. mellékletben megfogalmazott elszámolhatósági alapelveknek, feltételeknek.
III. RÉSZLETES KIFIZETÉSI ELLENŐRZÉSI SZEMPONTOK
Minden tevékenységtípus esetében bekért dokumentumok ellenőrzése
1. Szerződés (adásvételi, kivitelezői, szállítói, szolgáltatási szerződés és releváns mellékletei), megrendelő, szóbeli megállapodás esetén a kedvezményezett nyilatkozata
1.1. Szerződő felek:
1.1.1. A szerződés a kedvezményezett és a beszerzési eljárás során kiválasztott nyertes között jött létre.
1.1.2. A szerződést mindegyik szerződő fél aláírta (különös tekintettel a kedvezményezett cégszerű aláírására). A szerződő felek nem azonosak.
1.2. Dátumok:
1.2.1. A szerződés hatálybalépése, valamint folyamatos szállítási szerződés, illetve központosított közbeszerzés esetén az eszköz megrendelése nem korábbi, mint a felhívásban meghatározott elszámolhatósági időszak kezdete, vagy irányító hatóság egyedi engedélye esetén a már megkezdett projekt tényleges megkezdése (figyelembe véve az elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozást). Ezt a rendelkezést szakaszolt projekt esetén nem kell alkalmazni.
1.2.2. Közbeszerzés alkalmazása esetén a szerződéskötés időpontja összhangban van a Kbt. szerződéskötési moratóriumra vonatkozó szabályaival.
1.2.3. A projekttevékenység elvégzésének határideje nem későbbi, mint a projektmegvalósítás befejezésének tervezett dátuma.
1.2.4. Ha részteljesítés és részszámlák benyújtása lehetséges, úgy az egyes teljesítések és a részszámlák kibocsátásának ütemezése összhangban van a tényleges teljesítéssel és a szállítói szerződés fizetési ütemezésével.
1.2.5. A jogszabályban kijelölt szervezet által jogszabályban meghatározott feladat ellátására kötendő szerződés kivételével a szerződés - a Ptk. 6:70. § (2) bekezdése szerinti esetben a külön okiratba foglalt, a Ptk. 6:66. §-a szerinti elfogadó jognyilatkozat - aláírása és hatályossá válása dátumának korábbinak vagy azonos dátumúnak kell lennie, mint a szerződés teljesítésének kezdő dátuma.
1.3. Összeg:
1.3.1. A szállítói szerződés és az elszámolni kívánt összeg (elszámoló bizonylat) összhangban van.
1.3.2. Ha egy beszerzési eljárás keretében több tevékenységre szerződött a kedvezményezett, úgy a szerződésben jól elkülöníthető, hogy mely tevékenység és mekkora összeg kapcsolódik ténylegesen és szorosan a projekt megvalósításához, valamint mely összegek esnek fordított áfa hatálya alá.
1.4. Szerződés tárgya:
1.4.1. A szerződés a támogatási kérelemben és a támogatási szerződésben rögzített, a projekt keretében elszámolható tevékenységre vonatkozik. Ha ezen kívül más elemeket is tartalmaz, akkor azok jól elkülöníthetők a projekt keretében megvalósítandóktól.
1.4.2. A szerződés szerint a vállalkozó által szolgáltatandó pl. garanciák, biztosítékok iratanyaga rendelkezésre áll, tartalmukban, lejáratukban a szerződésnek megfelelnek (kizárólag, ha ezek a szerződés mellékletét képezik).
1.5. Írásos megrendelő esetén:
1.5.1. A megrendelés összege, tételei szerepelnek benne, vagy hivatkozik a szállító árajánlatára.
1.5.2. Dátuma megelőzi az elszámoló bizonylatszerinti teljesítés dátumát.
1.5.3. Dátuma nem korábbi, mint a támogatási szerződésben rögzített tényleges megvalósítás kezdete (figyelembe véve az elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozást).
1.5.4. Rendelkezésre áll.
1.6. Nyilatkozat szóbeli megállapodásról (ha sem írásbeli megrendelés, sem írásbeli szerződés nem történt):
1.6.1. Ha a szállítói szerződés nem került írásban rögzítésre, illetve visszaigazolt írásbeli megrendelő sem készült, a kedvezményezett által aláírt nyilatkozat teljesen kitöltve rendelkezésre áll erről.
1.7. Szállítói szerződés módosítása esetén:
1.7.1. Ha a benyújtott elszámoló bizonylat elszámolni kívánt összege szállítói szerződésmódosítással érintett, a szerződésmódosítás vonatkozásában az irányító hatóság és a közbeszerzésekért felelős miniszter támogathatósági és szabályossági nyilatkozatai rendelkezésre állnak. Közbeszerzési értékhatár alatti beszerzések esetén a szerződésmódosítások legkésőbb a kifizetési igénylés ellenőrzésekor szintén ellenőrizendőek.
1.8. Közbeszerzéssel érintett szállítói szerződés esetén:
1.8.1. Folyamatba épített ellenőrzés keretében ellenőrzött közbeszerzés esetén a szerződés vonatkozásában az irányító hatóság és a közbeszerzésekért felelős miniszter támogathatósági és szabályossági nyilatkozatai rendelkezésre állnak, illetve a kedvezményezett a jóváhagyott közbeszerzési dokumentáció alapján kötötte meg a szerződést.
1.8.2. Utólagosan ellenőrzött közbeszerzés esetén a megkötött szerződés a szerződéstervezettel és a nyertes ajánlattal összhangban került megkötésre.
2. Számla, mint elszámoló bizonylat
2.1. A benyújtott számla e rendeletben foglalt benyújtás feltételeinek eleget tesz és alakilag, tartalmilag megfelel a jogszabályi előírásoknak [ÁFA törvény. X. fejezete, az Sztv. XI. fejezete] és eredeti példány.
2.1.1. Elektronikus számla elszámolása esetén a kedvezményezett a számlát kizárólag elektronikus formában nyújthatja be a hitelesség megőrzése érdekében, azzal a feltétellel, hogy a záradékolás követelményeinek megfelel.
2.2. A számlát a vállalkozási szerződésben, megbízási szerződésben, megrendelésben, szóbeli megállapodásról szóló nyilatkozatban (a továbbiakban együtt: szállítói szerződésben) megnevezett - az elszámoló bizonylat kiállítása időpontjában létező - szállító / szolgáltató / kivitelező állította ki. A szállítói szerződésben meghatározott adatokkal egyeznek a szállító számlán feltüntetett adatai (cím, adószám, bankszámlaszám). A vevő megnevezésénél a támogatási szerződésben szereplő kedvezményezett (konzorcium esetében az aktiváló konzorciumi partner, ha a felhívás megengedi egyéb intézmény, pl. intézmény fenntartója) szerepel, és annak adatai megegyeznek a támogatási szerződésben szereplő adatokkal, valamint a monitoring és információs rendszer szerződés modulban rögzített adatokkal (cím, adószám).
2.3. Dátumok
2.3.1. A teljesítés és számlakiállítás dátuma nem korábbi, mint a támogatási szerződésben rögzített megvalósítás kezdete (kivéve a projekt-előkészítés költségeihez tartozó számlákat, figyelembe véve a felhívásban szereplő elszámolhatósági szabályozás, valamint az elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozás rendelkezéseit). Ha releváns, gondoskodni kell a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 2014. június 17-ei 651/2014/EU rendelet, EMVA, ETHA állami támogatás rendelet, hazai releváns kormányrendeletek szabályainak figyelembevételéről.
2.3.2. A költségek felmerülése nem későbbi, mint a támogatási szerződésben meghatározott megvalósítás időszaka.
2.3.3. A számla kiállításának dátuma és a teljesítés ideje összhangban van a szállítói szerződéssel és a teljesítésigazolással.
2.4. Termék vagy szolgáltatás megnevezése, mennyisége
2.4.1. Összhangban van a szállítói szerződéssel és elszámolható a költség a projektmegvalósítás keretében, betervezésre került a támogatási kérelemben, illetve szerepel a támogatási szerződés költségvetési mellékletében vagy annak szöveges magyarázatában.
2.4.2. Ha az elszámolhatóságra vonatkozó szabályozás csak meghatározott VTSZ-, és TESZOR-kóddal rendelkező termék vagy szolgáltatás beszerzését teszi lehetővé, a VTSZ-, vagy TESZOR-szám feltüntetésre került és egyezik a tevékenység megnevezésével.
2.4.3. A számlán szereplő mennyiség ugyanolyan egységben legyen feltüntetve, mint a szerződésben. (pl. ha a szerződésben óra/Ft-ban van meghatározva a szerződés összege, akkor a számla is ez alapján legyen kiállítva)
2.5. Összegek
2.5.1. Nettó, áfa, bruttó összeg megfelelő, összhangban a szállítói szerződésben, illetve annak módosításában foglaltakkal.
2.5.2. A projekt terhére elszámolni kívánt támogatási összeg a halasztott önerőre tekintettel kerül megállapításra. Ha releváns, gondoskodni kell - a monitoring és információs rendszer szerződés modulban rögzített támogatási intenzitás alapján - az állami támogatási szabályoknak történő megfelelés vizsgálatáról.
2.5.3. Az elszámolásra benyújtott (már jóváhagyott, valamint az adott kifizetési igénylésben igényelt) összeg a támogatási szerződés szerint az adott tevékenység elvégzésére rendelkezésre álló keretet és a maximális százalékos vagy összegszerű korlátot nem haladja meg.
2.5.4. Ha a számla összegéből nem a teljes összeget kívánja elszámolni kedvezményezett az adott projekt terhére vagy több tevékenységet vagy költségtípust érint a számla, a projekt terhére elszámolni kívánt rész megállapításához az arányosítás megfelelő, és
2.5.4.1. a számlán jelölte, hogy a számla teljes összegéből mekkora összeget kíván elszámolni,
2.6. Feltüntetésre került
2.6.1. az adó alapja,
2.6.2. az alkalmazott adó mértéke,
2.6.3. az áthárított adó, kivéve, ha annak feltüntetését az ÁFA törvény kizárja,
2.6.4. adómentesség esetében, valamint, ha adófizetésre a termék beszerzője, szolgáltatás igénybevevője kötelezett, jogszabályi hivatkozás vagy bármely más, egyértelmű utalás arra, hogy a termék értékesítése, a szolgáltatás nyújtása
2.6.4.1. mentes az adó alól, vagy
2.6.4.2. azután a termék beszerzője, szolgáltatás igénybevevője az adófizetésre kötelezett.
2.7. Monitoring és információs rendszer-adatok és számla egyezősége
2.7.1. A szállító adatai, a tevékenység megnevezése, a dátumok, az összegek, a számla sorszáma összhangban van a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal (on-line számlakitöltő alkalmazása kötelező).
2.7.2. A számlából a projekt terhére elszámolni kívánt összeg rendelkezésre áll az adott költségvetési soron.
2.8. Kettős finanszírozás elkerülése
2.8.1. A számlára a kedvezményezett rávezette a projekt azonosító számát.
2.8.2. A „Az elszámoló bizonylat támogatás elszámolására benyújtásra került.” mondat a számlára rávezetésre került.
2.8.3. A monitoring és információs rendszer nem működése esetén, amennyiben az elszámoló bizonylatot papír alapon kell benyújtani, a kedvezményezettnek a projekt keretében aláírásra jogosult képviselője (vagy az általa meghatalmazott személy) cégszerű aláírásával hitelesíti és igazolja, hogy az mindenben megegyezik az eredeti számlával. Aláírás-bélyegző használata nem elfogadható.
2.8.4. Elektronikus számla esetén a befogadás feltétele, hogy a záradékolás követelményeinek megfelel.
2.9. Tevékenység specifikus ellenőrzések.
2.9.1. A benyújtott számlán a kedvezményezett képviseletére jogosult vagy az általa meghatalmazott személy aláírásával igazolta a vásárolt termék (eszköz) megvételét, használatát vagy a szolgáltatás igénybevételét.
2.9.2. Építés esetében a mérnök vagy műszaki ellenőr teljesítésigazolása/korlátozó záradéka, aláírása szerepel a számlán (ha nincs külön teljesítésigazolás, mely tartalmazza az elvégzett munkálatokat).
2.10. Külföldi számla esetében a belföldi szállító által kiállított számla szerinti ellenőrzéseket kell elvégezni figyelembe véve azt, hogy az egyes országok szabályozása eltérhet a hazaitól a számla alaki és tartalmi kellékeivel kapcsolatban.
2.10.1. A külföldi számla fő tartalmi elemeiről a kedvezményezett cégszerű aláírásával hitelesített magyar nyelvű fordítást tartalmazó másolatot a számlához csatolták, mely tartalmazza legalább
2.10.1.1. a szállító adatait,
2.10.1.2. a teljesítés és a számlakiállítás dátumát,
2.10.1.3. a tevékenység megnevezését,
2.10.1.4. az adó alapját,
2.10.1.5. az adó mértékét,
2.10.1.6. az adómentesség megjelölését, ha ezeket a számla tartalmazza.
2.11. Devizában kiállított számla
2.11.1. A számla értéke a fizikai teljesítés napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos deviza-árfolyamon került forintra átszámításra.
2.11.1.1. Ha utófinanszírozási módban a kedvezményezett előleget fizetett, az előleg támogatástartalma a rész- vagy végszámlán szereplő fizikai teljesítés napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos deviza-árfolyamon került forintra átszámításra. Ha az előleghez kapcsolódó rész-, végszámlán nem szerepel teljesítési dátum, akkor az előlegszámla teljesítése a hozzá kapcsolódó rész-, végszámla keltének napja.
2.11.2. Olyan számlák vagy egyéb bizonylatok esetében, amelyeken a fizikai teljesítés napja nincs feltüntetve, a támogatástartalom a bizonylat keltezésének napján érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos deviza-árfolyamon került forintra átszámításra.
2.12.1. Ha egy beszerzési eljárásban több tevékenységre szerződött a kedvezményezett, úgy a számlán jól elkülöníthető kell legyen, hogy mekkora összeg kapcsolódik ténylegesen és szorosan az egyes tevékenységek megvalósításához, és mely összegek esnek fordított áfa hatálya alá.
3. Összesítők
3.1. Az Elektronikus Pályázó Tájékoztatás és Kommunikációs modulban összeállított és azon keresztül beküldött összesítőn történő elszámolás esetén az összesítőn feltüntetett tételeket alátámasztó elszámoló bizonylatokat és egyéb alátámasztó dokumentumokat nem kell benyújtani.
3.1.1. Kis támogatástartalmú számlák összesítőn csak az irányító hatóság által meghatározott értéket meg nem haladó támogatástartalmú számlák szerepelnek.
3.1.2. Az összesítőn feltüntetett tevékenységtípus az adott projekten belül elszámolható.
3.1.3. Az összesítőn minden tételnél azonosítható, hogy melyik költségelem terhére kívánja a kedvezményezett elszámolni.
3.1.4. Az összesítő az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
3.1.5. Az összesítőn elszámolni kívánt tételek a projektmegvalósítás időtartama alatt merültek fel.
3.1.6. A monitoring és információs rendszer nem működése esetén:
3.1.6.1. a kedvezményezett arra jogosult képviselője aláírta az összesítő tábla alján található nyilatkozatot;
3.1.6.2. az összesítő eredeti példányát benyújtották
3.1.6.3. nem tartalmaz számszaki hibát és
3.1.6.4. folyamatos sorszámozást követ
3.1.6.5. az összesítő (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
3.1.7. Az összesítő minden tételénél fel van tüntetve a kifizetését igazoló bizonylat sorszáma és a teljesítés dátuma.
4.
5. Kifizetés bizonylata
5.1. Kifizetési bizonylat alatt a következőket kell érteni:
5.1.1. bankszámla-kivonat, banki igazolás (net bankból kinyomtatott igazolások) vagy kiadási pénztárbizonylat,
5.1.2. egyszeres könyvvitelre kötelezettek esetén bankszámla-kivonat, pénztárjelentés vagy főkönyvi napló,
5.1.3. költségvetési intézményeknél bérköltség esetén a kincstár igazolása,
5.1.4. az állammal vagy önkormányzattal szemben adó vagy járulékok közötti átvezetés (összevezetés/kompenzáció),
5.1.5. elszámolható értékcsökkenési leírás
5.2. Ellenőrizendő szempontok
5.2.1. Monitoring és információs rendszer-adatok és a kifizetés bizonylatának egyezősége.
5.2.1.1. A kifizetés dátuma, valamint a bizonylat sorszáma összhangban van a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
5.2.2. A kifizetés bizonylata kapcsolódik ahhoz a számlatételhez, amelynek teljesítését igazolni hivatott
5.2.2.1. sorszáma, összege és dátuma alapján,
5.2.2.2. ha több tétel is szerepel egy bankszámlakivonaton, úgy az elszámolni kívánt számlához kapcsolódó tétel jól elkülöníthetően van megjelölve vagy a kedvezményezett által a számla rögzítése során a számlához fűzött megjegyzés alapján a bizonylat kapcsolódik az elszámolni kívánt számlához,
5.2.2.3. a kifizetés bizonylatán szereplő összeg megegyezik utófinanszírozás esetén az elszámoló bizonylat teljes összegével, szállítói finanszírozás esetén - a 128. § (3)-(5) bekezdésére tekintettel a támogatás 90%-ának kifizetését követően - az elszámoló bizonylat támogatáson felüli részével, kivéve a szállító által a kedvezményezettnek fizetendő kötbér számlába történő beszámítása esetén,
5.2.2.4. arányosítás, jól-teljesítési garancia vagy egyéb visszatartás alkalmazása esetén a kifizetés bizonylatán szereplő összeg megegyezik az arányosítás, jól-teljesítési garancia, illetve visszatartás keretében kifizethető összeggel,
5.2.2.5. átutalásos számla esetén:
5.2.2.5.1. az utalás a kedvezményezett bankszámlaszámáról történt-e, ha nem, azt a kedvezményezett megfelelően igazolta (pl. engedményezés, tartozásátvállalás, kölcsönnyújtás),
5.2.2.5.2. az utalás a szállítói szerződésben feltüntetett szállítói (engedményezés esetén a szállítói engedményes) bankszámlaszámra vagy a számlán szereplő szállító bankszámlájára történt-e.
5.2.3. A kifizetés bizonylata a tényleges teljesítést tartalmazza, vagyis a számla kiállítója felé teljesített tranzakcióról szól, nem a kedvezményezett számlái közötti átvezetésről (az, elektronikus terminálból kinyert és kinyomtatott igazolások nem elfogadhatóak).
5.2.4. Szállítói kifizetés esetén a kifizetés bizonylata - a 128. § (3)-(5) bekezdésére tekintettel a támogatás 90%-ának kifizetését követően - az önerő átutalásának igazolására szolgál. Szállítói finanszírozás esetén a számlafejben nem kell kitölteni a kifizetés dátumát és a bizonylat sorszámát, hanem ezeket a megjegyzés rovatban szükséges feltüntetni. Áfa-levonásra jogosult kedvezményezett esetében az általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) teljes összegét is át kell utalni (kivéve fordított áfa-előleg igénylése esetén).
5.2.5.
5.2.6. A közvetlen szállítói kifizetések esetében a számla tartalmának megfelelő arányú önerőt kifizette a kedvezményezett a 128. § (3)-(5) bekezdésére tekintettel a támogatás 90%-ának kifizetését követően (két részletben történő kifizetés esetén a kifizetés első körében csak az alvállalkozói teljesítésre jutó arányos önerő átutalását kell igazolni).
5.2.7. Fedezetkezelő hatálya alá eső kifizetés esetében szállítói finanszírozású számla önerejének, utófinanszírozású számla teljes összegének átutalása a fedezetkezelői számlára megtörtént.
6. Piaci ár alátámasztása
6.1. Az elszámolásra kerülő egységárak nem haladhatják meg a szokásos piaci árat.
6.2. Közbeszerzési eljárásban vagy más, jogszabályban meghatározott eljárástípus keretében beszerzett javak esetén az eljárás dokumentációja alátámaszthatja a piaci árat azzal, hogy az irányító hatóság kétség esetén jogosult külön vizsgálatot folytatni és az eljárás során kialakult ártól - a vizsgálat eredménye alapján - eltérő értéken meghatározni az általa elismert piaci árat.
6.3. A közbeszerzési vagy más, jogszabályban meghatározott beszerzési eljárás, illetve a benyújtott árajánlatok alapján a legkedvezőbb ajánlat alapján került kiválasztásra a szállító.
6.4. Az árajánlatok egymástól függetlenek, és tartalmazzák az ajánlat érvényességi idejét.
6.5. Az ajánlattevők a kedvezményezettől függetlenek.
7. Köztartozás-mentesség igazolása
7.1. A köztartozás-mentességet az irányító hatóság közvetlenül ellenőrzi az adóhatóság adatbázisában. Az adóhatóság adatbázisából lementett pdf-formátumú igazolást az irányító hatóság munkatársa a projektmappába a dokumentumtárba felcsatolja
Költségtípusokhoz kapcsolódó alátámasztó dokumentumok ellenőrzése
8.
9. Beruházás
9.1. Ingatlan vásárlása
9.1.1. Az adásvételi szerződés alapján a projekt céljára felhasználni kívánt ingatlan azonosítható (helyrajzi szám).
9.1.2. A szerződés értéke összhangban van az értékbecslő által megállapított árral.
9.1.3. Ha a föld- és ingatlanvásárlásról számla is kiállításra került, a számla ellenőrzése a III.2. pontban foglaltak szerint történik.
9.2. Terület előkészítés
9.2.1.
9.2.2. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről
9.2.2.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
9.2.2.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
9.2.2.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
9.2.3. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
9.2.3.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
9.2.3.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
9.2.3.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
9.3. Építés
9.3.1. Kivitelezői szerződés-fizetési ütemezéssel (az 1. pontban foglaltakon kívül).
9.3.1.1. A megvalósulás helyszíne összhangban van a támogatási szerződésben rögzítettekkel.
9.3.2. Számla (a 2. pontban foglaltak szerint)
9.3.3. Kis támogatástartalmú számlák összesítője (a 3. pontban foglaltak szerint)
9.3.4. Kifizetés bizonylata (az 5. pontban foglaltak szerint)
9.3.5. Jogerős hatósági engedélyek vagy azok megadására vonatkozó kérelmek benyújtását igazoló dokumentum.
9.3.5.1. A benyújtott dokumentumok hatályosak és kapcsolódnak a projekthez.
9.3.5.2. Az irányító hatóság által előírt hatósági engedélyek teljes körűen benyújtásra kerültek.
9.3.5.3. Ha korábban (a támogatási szerződés megkötésekor) nem került benyújtásra, akkor a létesítési és a jogerős építési engedélyt csatolni kell a kifizetési igénylésbe egy alkalommal, legkésőbb a projekt megvalósítás befejezéséig.
9.3.5.4. Az építési engedély módosításait legkésőbb a hatósághoz történt benyújtását vagy a kérelem jogerőre emelkedését követő 8 napon belül kell benyújtania a kedvezményezettnek.
9.3.5.5. A jogerős használatbavételi engedélyt - vízjog esetében üzemeltetési engedélyt - a kedvezményezettnek legkésőbb a projekt megvalósítás befejezéséig be kell nyújtani. Az adott projekttől függ, hogy ideiglenes vagy végleges használatbavételi engedélyt kell benyújtani.
9.3.6. Mérnök vagy műszaki ellenőr igazolása a teljesítésről, ha a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. §-a feltételeit teljesíti az építési tevékenység.
9.3.6.1. A kiállított számlán vagy külön dokumentumon szerepel.
9.3.6.2. Elkészítésének dátuma a számlán szereplő teljesítés dátumánál nem korábbi.
9.3.6.3. A projekt keretében a mérnöki vagy műszaki ellenőri tevékenység ellátását szerződéses jogviszony (kivéve, ha saját teljesítésben valósult meg a mérnöki vagy műszaki ellenőri tevékenység) alapján teljesítő mérnök vagy műszaki ellenőr készítette.
9.3.6.4. A kiállított számla összhangban van a mérnök vagy műszaki ellenőr igazolásával, korlátozó záradék esetén csak a mérnök vagy a műszaki ellenőr által jóváhagyott támogatási összeget igényli a kedvezményezett.
9.3.6.5. A kedvezményezett a mérnök vagy a műszaki ellenőr által jóváhagyott tevékenységet és összeget kívánja elszámolni a megfelelő költségvetési sorok terhére.
9.3.7. Vállalkozó nyilatkozata a teljesítésről, ha a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 16. §-a nem vonatkozik az építési tevékenységre.
9.3.7.1. Rendelkezésre áll, a kedvezményezett cégszerűen aláírta.
9.3.7.2. A számlával és a kivitelezői szerződéssel összhangban van (összeg és teljesített feladat szerint).
9.3.7.3. Dátuma a tényleges teljesítésnél nem korábbi.
9.3.7.4. Elkészítésének dátuma a számlán szereplő teljesítés dátumánál nem korábbi.
9.3.8. Az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet szerint az építési naplót általános építmények esetében a 2013. október 1-je után induló építőipari kivitelezéseknél elektronikusan kell vezetni. A 2013. október 1. előtt megkezdett kivitelezéseknél az építési napló vezetését papír alapon is be lehet fejezni. Papír alapú vezetés esetén az építési napló első oldala, mely a megkezdettséget igazolja. Az építési napló első bejegyzését (munkaterület átadása) tartalmazó oldalát a kedvezményezettnek egyszer, az első elszámolásban kell benyújtani, ha azt a kedvezményezettnek a szerződéskötéskor nem kellett benyújtania. E-építési napló alkalmazása esetén, ha a 191/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése alapján az elektronikusan vezetett építési naplóba az irányító hatóság betekint, úgy az építési napló első oldalának benyújtásától el kell tekinteni. A következőket kell ellenőrizni:
9.3.8.1. Az első bejegyzés nem régebbi, mint a támogatási szerződésben rögzített tényleges megvalósítás kezdete (figyelembe véve a felhívás, illetve az elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozás erre vonatkozórendelkezéseit).
9.3.8.2. Az első bejegyzés nem régebbi, mint a közbeszerzés szabályainak, illetve a szerződő hatóság által előírtaknak megfelelően lefolytatott beszerzés eredménye alapján a kivitelezővel megkötött szerződés aláírásának dátuma.
9.3.9. Nem engedélyköteles építési beruházásnál kivitelező nyilatkozata a kezdésről (egyszer, az első elszámolásban kell benyújtani)
9.3.9.1. Rendelkezésre áll, a kedvezményezett cégszerűen aláírta.
9.3.9.2. A kezdés dátuma nem korábbi, mint a támogatási szerződésben rögzített tényleges megvalósítás kezdete (figyelembe véve a felhívás, illetve az elszámolható költségekről szóló nemzeti szabályozás erre vonatkozórendelkezéseit).
9.3.9.3. A kezdés dátuma nem korábbi, mint a kapcsolódó közbeszerzési eljárás eredményhirdetésének időpontja (ha releváns).
9.3.10. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről.
9.3.10.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
9.3.10.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
9.3.10.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
9.3.11. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
9.3.11.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
9.3.11.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
9.3.11.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10. Eszköz beszerzése
10.1. Tárgyiasult eszköz beszerzés.
10.1.1. Szállítói szerződés, adásvételi szerződés, visszaigazolt írásos megrendelő vagy nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt (az 1. pontban foglaltak szerint).
10.1.2. Kis támogatástartalmú számlák összesítője (a 3. pontban foglaltak szerint)
10.1.3. Számla (a 2. pontban foglaltak szerint).
10.1.4. Kifizetés bizonylata (az 5. pontban foglaltak szerint).
10.1.5. Szállító levél, átadás-átvételi jegyzőkönyv/üzembe helyezési okmányok.
10.1.5.1. A teljesítést bizonyító dátum a projekt megvalósítási időszakán belüli.
10.1.5.2. A beszerzett eszközről szólnak.
10.1.5.3. A szállítólevél, átadás-átvételi jegyzőkönyv aláírása megtörtént, az üzembe helyezési okmányon cégszerű aláírás szerepel.
10.1.5.4. Összhangban van a szerződéssel, elszámoló bizonylattal.
10.1.6. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről.
10.1.6.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.1.6.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.1.6.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.1.7. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
10.1.7.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.1.7.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.1.7.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.2. Immateriális javak beszerzése.
10.2.1. Szállítói szerződés, adásvételi szerződés, visszaigazolt írásos megrendelő vagy nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt (az 1. pontban foglaltak szerint).
10.2.2. Kis támogatástartalmú számlák összesítője (a 3. pontban foglaltak szerint).
10.2.3. Számla (a 2. pontban foglaltak szerint).
10.2.4. Kifizetés bizonylata (az 5. pontban foglaltak szerint).
10.2.5. Átadás-átvételi jegyzőkönyv.
10.2.5.1. A teljesítést bizonyító dátum a projekt megvalósítási időszakán belüli.
10.2.5.2. A beszerzett eszközről szólnak.
10.2.5.3. Cégszerű aláírás szerepel rajta.
10.2.5.4. Összhangban van a szerződéssel, elszámoló bizonylattal.
10.2.5.5. A jegyzőkönyv a szállító és a kedvezményezett által aláírásra került.
10.2.6. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről.
10.2.6.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.2.6.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.2.6.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.2.7. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
10.2.7.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.2.7.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.2.7.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.3. Használt eszköz beszerzés
10.3.1. Nyilatkozat az eladótól, hogy az eszköz korábbi beszerzése az előző hét év során nem nemzeti vagy európai uniós támogatás igénybevételével történt (használt eszközök esetén).
10.3.1.1. Rendelkezésre áll, szerepel rajta az eladó aláírása és a kedvezményezett cégszerű aláírása.
10.3.2. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről.
10.3.2.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.3.2.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.3.2.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.3.3. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
10.3.3.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
10.3.3.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
10.3.3.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
10.4. Lízing
10.4.1 Számla, illetve - ha releváns - pénzügyi értesítő, illetve áfa-bekérő (a 2. pontban foglaltak szerint)
10.4.2. Pénzügyi értesítő.
10.4.2.1. Rendelkezésre áll, a projekt keretében elszámolni kívánt lízingszerződéshez kapcsolódik.
10.4.2.2. A kedvezményezett rávezette a projekt azonosító számát.
10.4.2.3. A kedvezményezett projekt keretében aláírásra jogosult képviselője hitelesítette.
10.4.2.4. A „Az elszámoló bizonylat támogatás elszámolására benyújtásra került.” mondat rávezetésre került.
10.4.2.5. Az értesítő a lízingszerződés fizetési ütemterve szerint került kiállításra.
10.4.3. Áfa-bekérő (csak áfa-visszaigénylő kedvezményezettek esetében releváns).
10.4.3.1. Rendelkezésre áll, a projekt keretében elszámolni kívánt lízingszerződéshez kapcsolódik.
10.4.3.2. A kedvezményezett rávezette a projekt azonosító számát.
10.4.3.3. A kedvezményezett projekt keretében aláírásra jogosult képviselője hitelesítette.
10.4.3.4. A „Támogatás elszámolására benyújtásra került.” mondat rávezetésre került.
10.4.3.5. A bekérő a lízingszerződés fizetési ütemterve szerint került kiállításra.
10.4.4. Kis támogatástartalmú számlák összesítője (a 3. pontban foglaltak szerint).
10.4.5. Kifizetés bizonylata (az 5. pontban foglaltak szerint).
10.4.6. Pénzügyi lízingszerződés (szerződés melléklete: lízingdíjak ütemezése).
10.4.6.1. A szerződés tárgya a projekt megvalósításához szorosan kapcsolódik, a lízing tárgya a projekt sikeres megvalósításához szükséges, a szokásos piaci árnak megfelelő.
10.4.6.2. A szerződés alapján a projekt terhére elszámolni kívánt lízingdíj összege pontosan beazonosítható.
10.4.6.3. A szerződésben szereplő dátumok alapján pontosan beazonosítható, hogy a felmerülő lízingköltségek mekkora része számolható el a projektmegvalósítás időtartamára.
11. Projektmegvalósításhoz közvetlenül kapcsolódó szolgáltatás.
11.1. Szerződés vagy nyilatkozat arról, hogy írásbeli szerződés nem történt, visszaigazolt írásos megrendelő vagy biztosítási kötvény (az 1. pontban foglaltak szerint).
11.2. Számla (a 2. pontban foglaltak szerint).
11.3. Kis támogatástartalmú számlák összesítője (a 3. pontban foglaltak szerint).
11.4. Kifizetés bizonylata (az 5. pontban foglaltak szerint).
11.5. Teljesítésigazolás az elvégzett szolgáltatásról, minta a tárgyiasult szolgáltatásról (elektronikusan vagy nyomtatott formában).
11.5.1. Teljesítésigazolás (ha a számlán egyértelműen beazonosítható, hogy a támogatási kérelemben szereplő szolgáltatás valósult meg, úgy elegendő a kedvezményezettnek a számlán igazolnia a teljesítést a „teljesítést igazolom” szöveg rávezetésével, valamint cégszerű aláírásával; ha a számla alapján nem egyértelműen beazonosítható, hogy a támogatási kérelemben szereplő tevékenység valósult meg, az elvégzett szolgáltatásról külön teljesítésigazolást kell készítenie a kedvezményezettnek). A teljesítésigazolásnak tartalmaznia kell legalább:
11.5.1.1. az elvégzett munka megnevezését,
11.5.1.2. a teljesítésigazolás által lefedett időszakot,
11.5.1.3. a munka nettó értékét,
11.5.1.4. a kedvezményezett cégszerű aláírását,
11.5.1.5. a kiállított számlával és a szolgáltatási szerződéssel összhangban van,
11.5.1.6. a tevékenység projekthez való kapcsolódása világosan kiderül belőle.
11.5.2. Minta a tárgyiasult szolgáltatásról:
11.5.2.1. Rendelkezésre áll.
11.5.2.2. Valóban a megrendelt szolgáltatás végterméke.
11.5.2.3. Rendelkezik az előírt arculati elemekkel (ha az arculati kézikönyv azt előírja), valamint hivatkozik a támogatási forrásra.
Képzés esetén a teljesítés igazolása a 11.1-11.5. pontban meghatározottakon kívül:
11.6. Részvételt igazoló jelenléti ívek.
11.6.1. Rendelkezésre állnak.
11.6.2. A projekt keretében megvalósított képzéshez kapcsolódnak.
11.6.2.1. Tartalmazzák a projekt azonosító számát.
11.6.2.2. Szerepel rajta a képzés megnevezése, időpontja.
11.6.2.3. A feltüntetett dátumok összhangban vannak a támogatási szerződés megvalósítási időszakával, valamint a képzési szolgáltatóval kötött szerződés határidejével.
11.6.3. Ha a költség elszámolása a résztvevők létszáma alapján történik, úgy a jelenléti íven szereplő létszámnak az elszámolt költségekkel összhangban kell lennie.
11.7. Részvétel igazolása elektronikus adathordozón.
11.7.1. Rendelkezésre áll.
11.8. A képző intézmény által kiállított, illetve a képzés sikeres elvégzését igazoló dokumentumok.
11.8.1. Egy másolati példány rendelkezésre áll.
Szakértői díjak esetén a teljesítés igazolása a 11.1-11.5. pontban meghatározottakon kívül:
11.9. Szakértő beszámolója az elvégzett tevékenységről.
11.9.1. Rendelkezésre áll.
11.9.2. A szakértő aláírta.
11.9.3. Szerepel rajta a kedvezményezett cégszerű aláírása.
11.9.4. A projekt keretében megvalósított tevékenységhez kapcsolódik.
11.9.4.1. Szerepel rajta a projekt azonosító száma.
11.9.4.2. A beszámoló által lefedett időszak összhangban van a támogatási szerződés szerinti megvalósítási időszakkal és a szolgáltatási szerződésben kikötött határidővel.
11.9.5. Amennyiben releváns, a tárgyiasult szolgáltatás mintája rendelkezésre áll.
Szakmai rendezvény esetén a teljesítés igazolása a 11.1-11.5. pontban meghatározottakon kívül:
11.16. Részvételt igazoló jelenléti ívek.
11.16.1. Rendelkezésre állnak.
11.16.2. A projekt keretében megvalósított rendezvényhez kapcsolódnak.
11.16.2.1. Tartalmazzák a projekt azonosító számát.
11.16.2.2. A feltüntetett dátumok összhangban vannak a támogatási szerződés megvalósítási időszakával, valamint a szolgáltatóval kötött szerződés határidejével.
11.16.3. A résztvevők által aláírásra kerültek.
11.16.4. Rendelkezik az előírt arculati elemekkel, valamint hivatkozik a támogatási forrásra.
11.17. Részvétel igazolása elektronikus adathordozón.
11.17.1. Rendelkezésre állnak.
11.17.2. Ha a költség elszámolása a résztvevők létszáma alapján történik, úgy a létszámnak az elszámolt költségekkel összhangban kell lennie.
11.18.1. Nyilatkozat alvállalkozói teljesítés mértékéről.
11.18.1.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
11.18.1.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
11.18.1.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
11.18.2. Nyilatkozat az alvállalkozókat megillető ellenszolgáltatás teljesítéséről.
11.18.2.1. A nyilatkozat az előírt tartalommal és hiánytalanul kitöltve került benyújtásra.
11.18.2.2. A nyilatkozat (projektre, kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó) alapadatai megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
11.18.2.3. A nyilatkozat a kedvezményezett által cégszerűen aláírásra került.
11.19. Bérleti díjak (föld, ingatlan).
11.19.1.
11.19.2. Bérleti szerződés (az 1. pontban foglaltakon kívül):
11.19.2.1. A szerződés alapján a projekt céljára felhasználni kívánt föld, ingatlan azonosítható (helyrajzi szám).
11.19.2.2 A szerződés a projekt megvalósításához közvetlenül kapcsolódik, az ingatlan bérlete a projekt sikeres megvalósításához szükséges, piaci árnak megfelelő.
11.19.2.3. A szerződés alapján a bérleti díj projekt terhére elszámolni kívánt összege pontosan azonosítható.
12. A projekt szakmai felügyeletébe közvetlenül közreműködő szakértők és a célcsoport személy jellegű ráfordításai.
12.1. Személyi jellegű költségek .
12.1.1. Személy jellegű költségek összesítője.
12.1.1.1.
12.1.1.2. Az összesítőn kizárólag a projektmenedzsment tevékenységében vagy a projekt előkészítésében, szakmai megvalósításában résztvevők és a célcsoport projekthez kapcsolódó személyi jellegű költségei találhatók.
12.1.1.3. Az összesítőn minden tételnél beazonosítható, hogy mely költségvetési sor terhére kívánja azt a kedvezményezett elszámolni.
12.1.1.4. A kiadások a projekt menedzsmentjéhez, előkészítéséhez vagy szakmai megvalósításához szorosan kapcsolódnak, a projekt keretében elszámolhatók.
12.1.1.5. A járulékok a jogszabályoknak megfelelően, az elszámolni kívánt bérrel arányosan kerültek megállapításra.
12.1.1.6. Az elszámolni kívánt tételek a projektmegvalósítás időtartama alatt merültek fel (kivétel: előkészítés költsége, figyelembe véve az elszámolhatósági időszakot).
12.1.1.7. Az összesítő minden tételénél fel van tüntetve a kifizetését igazoló bizonylat sorszáma és kiegyenlítési dátuma.
12.1.1.8. Az összesítő alapadatai (a projekt számára, a kedvezményezettre és az elszámolásra vonatkozó adatok) megegyeznek a monitoring és információs rendszerben rögzített adatokkal.
12.1.2. Munkáltatói igazolás foglalkoztatásról.
12.1.2.1. Munkáltatói igazolás esetén az igazolást a munkáltató aláírta.
12.1.2.2. Beazonosítható a projekt keretében elvégzendő tevékenység leírása.
12.1.2.3. Az elszámolni kívánt időszak egészét lefedi.
12.1.2.4. A munkáltatói igazolás a projekt azonosítóját, a foglalkoztatott nevét, munkabérét vagy illetményét, valamint a projektben történő munkavégzés időtartamát tartalmazza.
12.1.3. Munkaidő-nyilvántartás (ha nem a teljes bérköltség kerül elszámolásra az adott projekt terhére)
12.1.3.1. Rendelkezésre áll, ha korábban még nem került benyújtásra.
12.1.3.2. A projekt keretében elszámolni kívánt költségek felmerülésének időszakában a közreműködő személy a projekttel kapcsolatos tevékenységet végzett.
12.2. Útiköltség, kiküldetés (napidíj és szállás) költsége
12.2.1. Összesítő az utazási és kiküldetési költségtérítés elszámolásához
12.2.1.1. Az összesítő kizárólag a projektmenedzsment tevékenységében vagy megvalósításában résztvevők és a célcsoport projekthez kapcsolódó útiköltségeit és kiküldetési költségeit tartalmazza.
12.2.1.2. A kiadások a projekt menedzsmentjéhez vagy megvalósításához szorosan kapcsolódnak, a projekt keretében elszámolhatók.
12.2.2. Kiküldetési rendelvény, kiküldetési utasítás vagy menetlevél
12.2.2.1. A dokumentum rendelkezésre áll.
13. Projekt megvalósításhoz közvetetten kapcsolódó tevékenységek, szolgáltatások.
13.1 Építési műszaki ellenőri szolgáltatás.
13.1.1. Építési műszaki ellenőri szolgáltatás esetén a teljesítés igazolása a III.11.1-III.11.5. pontban meghatározottakon kívül:
13.1.1.1. Építési számlához kapcsolódó műszaki ellenőri vagy mérnöki igazolás, illetve építési vállalkozó nyilatkozata a teljesítésről (kizárólag abban az esetben kell benyújtani, ha az építési tevékenység alátámasztása kapcsán még nem került benyújtásra). Az ellenőrizendő dokumentumokat a III.9. pont határozza meg.
13.1.1.2. Teljesítésigazolás a műszaki ellenőr vagy mérnök által elvégzett szolgáltatásról, amelynek tartalmát a III.11.5. pont határozza meg.
13.1.1.3-13.1.1.4.
13.2. Könyvvizsgálat.
13.2.1. Könyvvizsgálói igazolás, jelentés
13.2.1.1. Az igazolás, jelentés rendelkezésre áll.
13.2.1.2. Az igazolás, jelentés megadott formátumban és tartalommal készült.
13.2.1.3. Az igazolást, jelentést a könyvvizsgáló és a kedvezményezett aláírta.
13.2.1.4. Kötelezően előírt könyvvizsgálói tevékenység esetén a teljesítés dátuma legkésőbb a projekt fizikai befejezésének dátuma és a projekt megvalósításának dátuma közé esik.
13.3. Tájékoztatás, nyilvánosság biztosítása.
13.3.1. Tájékoztatás, nyilvánosság biztosítása esetén a teljesítés igazolása a III.11.1-III.11.5. pontban meghatározottakon kívül:
13.3.1.1. Elektronikus adathordozó (fotó, audió, videó, nyomtatott meghívó).
13.3.1.1.1. Rendelkezésre áll.
13.3.1.2-13.3.1.4.
13.4-13.5.
14.
15. Hatósági díjak, illetékek, közjegyzői költségek.
15.1.
15.2. Hatósági határozat, engedély, végzés.
15.2.1. Rendelkezésre áll.
15.2.2. Az elszámolni kívánt hatósági díj mértéke a hatósági okiratban foglaltakkal összhangban van.
16.
17. Fordított áfa
17.1. Áfa-összesítő fordított adózás esetén
17.1.1. A következőket kell ellenőrizni:
17.1.1.1. Az összesítő kizárólag a fordított áfával érintett számlákat tartalmazza.
17.1.1.2. Az elszámolni kívánt áfa-tételekhez tartozó számlák tartalmilag elfogadásra kerültek.
17.1.1.3. Az összesítőn feltüntetésre került, hogy az érintett számla mely kifizetési kérelemben került elfogadásra (benyújtásra).
17.1.4. Ha fordított áfa-előleg elszámolást tartalmaz a fordított áfa-összesítő, úgy azt az adóhatóság felé történt bevallástól, befizetéstől számított 5 munkanapon belül nyújtotta be.
18.